# verses

text:
Căci şi ei şi-au zidit înălţimi, şi stâlpi, şi Astartee, pe orice deal înalt şi sub orice copac verde.<br/>


text:
Au fost chiar şi sodomiţi în ţară; şi ei făceau potrivit cu toate urâciunile popoarelor, pe care Domnul le alungase dinaintea copiilor lui Israel.<br/>


text:
Şi în anul al cincilea al regelui Roboam, Şişac, regele Egiptului, s-a urcat împotriva Ierusalimului.<br/>


text:
Şi a luat vistieriile Casei Domnului şi vistieriile casei regelui, a luat totul. A luat şi toate scuturile de aur pe care le făcuse Solomon.<br/>


text:
Şi în locul acestora Roboam a făcut nişte scuturi de bronz, şi le-a dat în grija căpitanilor gărzii, care păzeau intrarea casei regelui.<br/>


text:
Şi ori de câte ori intra regele în Casa Domnului, gărzile le purtau; apoi le puneau iarăşi în camera gărzii.<br/>


text:
Celelalte fapte ale lui Roboam, şi tot ce a făcut el, nu sunt oare scrise în Cartea Cronicilor regilor lui Iuda?<br/>


text:
Roboam a adormit cu părinţii lui şi a fost îngropat cu părinţii lui în Cetatea lui David. Şi numele mamei lui era Naama, o amonită. Şi în locul lui a domnit fiul său Abiam.<br/>


text:
În al optsprezecelea an al domniei lui Ieroboam, fiul lui Nebat, Abiam a devenit rege peste Iuda.<br/>


text:
El a umblat în toate păcatele pe care le făcuse tatăl său înainte de el; şi inima lui n-a fost toată a Domnului Dumnezeului său, cum fusese inima tatălui său David.<br/>


text:
Dar din cauza lui David, Domnul Dumnezeul lui i-a dat o lumină în Ierusalim, înălţând pe fiul lui după el şi cruţând Ierusalimul.<br/>


text:
Căci David făcuse ce este plăcut înaintea Domnului şi în toate zilele vieţii sale nu s-a abătut de la nimic din tot ce i-a poruncit El, afară de întâmplarea cu Urie, hetitul.<br/>


text:
Şi celelalte fapte ale lui Abiam şi tot ce a făcut el nu sunt oare scrise în Cartea Cronicilor regilor lui Iuda? Şi între Abiam şi Ieroboam a fost război.<br/>


text:
Abiam a adormit cu părinţii lui, şi l-au îngropat în Cetatea lui David. Şi în locul lui a domnit fiul său Asa.<br/>


text:
Şi în anul al douăzecilea al lui Ieroboam, regele lui Israel, peste Iuda a început să domnească Asa.<br/>


text:
El a domnit la Ierusalim patruzeci şi unu de ani. Şi numele mamei lui era Maaca, fiica lui Abisalom.<br/>


text:
Şi a îndepărtat chiar şi pe mama sa Maaca, ca să nu mai fie regină, pentru că făcuse un chip Astarteei; şi Asa i-a sfărâmat chipul şi l-a ars lângă pârâul Chedron.<br/>


text:
Dar înălţimile n-au fost îndepărtate. Cu toate acestea, inima lui Asa a fost credincioasă Domnului în toate zilele vieţii lui.<br/>


text:
Şi el a adus în Casa Domnului toate lucrurile dedicate de tatăl său, şi lucrurile pe care el însuşi le-a dedicat: argint, aur şi vase.<br/>


text:
Şi Baeşa, regele lui Israel, s-a urcat împotriva lui Iuda şi a zidit Rama, ca să nu lase pe nimeni să iasă sau să intre la Asa, regele lui Iuda.<br/>


text:
Asa a luat tot argintul şi tot aurul care rămăseseră în vistieriile Casei Domnului şi în vistieriile casei regelui şi le-a dat pe mâna slujitorilor lui, pe care i-a trimis la Ben-Hadad, fiul lui Tabrimon, fiul lui Hezion, regele Siriei, care locuia la Damasc, zicând:<br/>


text:
Să fie un legământ între mine şi tine, cum a fost între tatăl meu şi tatăl tău; iată, îţi trimit un dar de argint şi de aur. Du-te, rupe legământul tău cu Baeşa, regele lui Israel, ca să se depărteze de la mine.<br/>


text:
Ben-Hadad a ascultat pe regele Asa şi a trimis pe comandanţii armatelor lui împotriva cetăţilor lui Israel, şi au atacat Iionul, Dan, Abel-Bet-Maaca, tot Chinerotul şi toată ţara lui Neftali.<br/>


text:
Atunci regele Asa a făcut o proclamaţie prin toată Iuda; nimeni n-a fost scutit. Şi au dus de la Rama pietrele şi lemnul pe care le folosise Baeşa pentru zidirea Ramei; şi cu ele regele Asa a zidit Gheba lui Beniamin şi Miţpa.<br/>


text:
Toate celelalte fapte ale lui Asa şi toată vitejia lui, tot ce a făcut el şi toate cetăţile pe care le-a zidit, nu sunt oare scrise în Cartea Cronicilor regilor lui Iuda? Dar în timpul bătrâneţilor sale, s-a îmbolnăvit de picioare.<br/>


text:
Asa a adormit cu părinţii lui, şi a fost îngropat cu părinţii lui în cetatea tatălui său David. Şi în locul lui a domnit fiul său Iosafat.<br/>


text:
Şi Nadab, fiul lui Ieroboam, a început să domnească peste Israel în al doilea an al lui Asa, regele lui Iuda. El a domnit doi ani peste Israel.<br/>


text:
Şi el a făcut ce este rău înaintea Domnului, şi a umblat pe calea tatălui său şi în păcatul lui, prin care el a făcut pe Israel să păcătuiască.<br/>


text:
Apoi Baeşa, fiul lui Ahia, din casa lui Isahar, a complotat împotriva lui şi Baeşa l-a omorât la Ghibeton, care aparţinea filistenilor, în timp ce Nadab şi tot Israelul asediau Ghibetonul.<br/>


text:
Şi când a devenit rege, el a ucis toată casa lui Ieroboam; n-a lăsat să scape nimeni din cei ai lui Ieroboam, ci i-a nimicit pe toţi, după cuvântul pe care-l spusese Domnul prin robul său Ahia din Silo,<br/>


text:
din cauza păcatelor pe care le făcuse Ieroboam şi în care târâse şi pe Israel, mâniind astfel pe Domnul Dumnezeul lui Israel.<br/>


text:
Şi celelalte fapte ale lui Nadab şi tot ce a făcut el, nu sunt oare scrise în Cartea Cronicilor regilor lui Israel?<br/>


text:
Şi în al treilea an al lui Asa, regele lui Iuda, Baeşa, fiul lui Ahia, a început să domnească peste tot Israelul la Tirţa. Şi el a domnit douăzeci şi patru de ani.<br/>


text:
Şi el a făcut ce este rău înaintea Domnului, şi a umblat pe calea lui Ieroboam şi în păcatele lui, prin care a atras pe Israel în păcat.<br/>


text:
Eu te-am ridicat din ţărână şi te-am pus să domneşti peste poporul Meu Israel; şi tu ai umblat în calea lui Ieroboam şi ai atras pe poporul Meu Israel în păcat, provocându-Mă la mânie prin păcatele lor,<br/>


text:
iată, voi nimici pe urmaşii lui Baeşa şi pe urmaşii casei lui, şi casa ta o voi face ca pe casa lui Ieroboam, fiul lui Nebat.<br/>


text:
Cel dintre ai lui Baeşa care va muri în cetate, va fi mâncat de câini şi acela dintre ai lui care va muri pe câmp va fi mâncat de păsările cerului.<br/>


text:
Celelalte fapte ale lui Baeşa, ce a făcut el şi vitejia lui nu sunt oare scrise în Cartea Cronicilor regilor lui Israel?<br/>


text:
Şi Baeşa a adormit cu părinţii lui şi a fost îngropat la Tirţa. Şi în locul lui a domnit fiul său Ela.<br/>


text:
Şi iarăşi Cuvântul Domnului a venit prin profetul Iehu, fiul lui Hanani, împotriva lui Baeşa şi împotriva casei lui, datorită răului pe care-l făcuse înaintea Domnului, mâniindu-L prin faptele mâinilor lui, şi ajungând ca şi casa lui Ieroboam, şi datorită faptului că îi omorâse pe cei din casa lui Ieroboam.<br/>


text:
În al douăzeci şi şaselea an al lui Asa, regele lui Iuda, a început să domnească Ela, fiul lui Baeşa. El a domnit doi ani peste Israel la Tirţa.<br/>


text:
Slujitorul său, Zimri, comandantul peste jumătate din carele lui, a complotat împotriva lui pe când era la Tirţa, îmbătându-se în casa lui Arţa, administrator peste casa regelui în Tirţa.<br/>


text:
Şi Zimri a intrat, l-a lovit şi l-a ucis în al douăzeci şi şaptelea an al lui Asa, regele lui Iuda. Şi a domnit el în locul lui.<br/>


text:
Şi cum a devenit rege, îndată după ce s-a aşezat pe tron, a omorât toată casa lui Baeşa; n-a lăsat să scape din ai lui nici un suflet de parte bărbătească, nici rude, nici prieteni.<br/>


text:
Astfel Zimri a nimicit toată casa lui Baeşa, după cuvântul pe care-l spusese Domnul împotriva lui Baeşa, prin profetul Iehu,<br/>


text:
pentru toate păcatele lui Baeşa şi pentru păcatele lui Ela, fiul său, prin care au păcătuit şi prin care au făcut pe Israel să păcătuiască, mâniind pe Domnul Dumnezeul lui Israel, prin idolii lor.<br/>


text:
Şi celelalte fapte ale lui Ela şi tot ce a făcut el nu sunt oare scrise în Cartea Cronicilor regilor lui Israel?<br/>


text:
În al douăzeci şi şaptelea an al lui Asa, regele lui Iuda, Zimri a domnit în Tirţa şapte zile. Şi poporul era aşezat în tabără împotriva Ghibetonului, care era al filistenilor.<br/>


text:
Şi când a auzit poporul, care se afla în tabără, zicându-se: Zimri a complotat şi a ucis chiar si pe rege, tot Israelul a făcut pe Omri, conducătorul armatei, rege în ziua aceea în tabără.<br/>


text:
Şi când Zimri a văzut că cetatea era luată, a intrat în adăpostul casei regeşti şi a dat loc casei regale de deasupra lui şi a murit,<br/>


text:
din cauza păcatelor pe care le-a săvârşit, făcând ce este rău înaintea Domnului, umblând în calea lui Ieroboam şi în păcatele pe care le-a făcut el, ca să facă pe Israel să păcătuiască.<br/>


text:
Şi celelalte fapte ale lui Zimri şi conspiraţia pe care a făcut-o el nu sunt oare scrise în Cartea Cronicilor regilor lui Israel?<br/>


text:
Atunci poporul lui Israel s-a despărţit în două părţi; jumătate din popor a urmat pe Tibni, fiul lui Ghinat, ca să-l facă rege; şi jumătate a urmat pe Omri.<br/>


text:
Dar poporul care a urmat pe Omri a biruit pe poporul care a urmat pe Tibni, fiul lui Ghinat; şi astfel Tibni a murit şi Omri a domnit.<br/>


text:
În al treizeci şi unulea an al lui Asa, regele lui Iuda, a început să domnească Omri, şi a domnit peste Israel doisprezece ani; în Tirţa el a domnit şase ani.<br/>


text:
Şi el a cumpărat de la Şemer muntele Samariei pentru doi talanţi de argint; apoi el a construit o cetate pe munte şi a pus acelei cetăţi numele Samaria, după numele lui Şemer, stăpânul muntelui.<br/>


text:
Şi Omri a făcut ce este rău înaintea Domnului şi a lucrat mai rău decât toţi cei ce fuseseră înaintea lui.<br/>


text:
Căci a umblat în toată calea lui Ieroboam, fiul lui Nebat, şi în păcatele lui cu care a făcut pe Israel să păcătuiască, provocând pe Domnul Dumnezeul lui Israel, prin deşertăciunile lor.<br/>


text:
Şi celelalte fapte ale lui Omri pe care le-a făcut şi vitejia pe care a arătat-o nu sunt oare scrise în Cartea Cronicilor regilor lui Israel?<br/>


text:
Şi Omri a adormit cu părinţii lui şi a fost îngropat în Samaria. Şi în locul lui a domnit fiul său Ahab.<br/>


text:
Şi Ahab, fiul lui Omri, a început să domnească în Israel în al treizeci şi optulea an al lui Asa, regele lui Iuda. Ahab, fiul lui Omri, a domnit douăzeci şi doi de ani peste Israel în Samaria.<br/>


text:
Şi Ahab, fiul lui Omri, a făcut ce este rău înaintea Domnului, mai mult decât toţi cei ce fuseseră înaintea lui.<br/>


text:
Şi ca şi cum ar fi fost puţin lucru pentru el să umble în păcatele lui Ieroboam, fiul lui Nebat, a mai luat de soţie şi pe Izabela, fiica lui Etbaal, regele sidonienilor, şi s-a dus să-l slujească pe Baal, şi i s-a închinat.<br/>


text:
Şi Ahab a făcut un idol Astarteei. Ahab a făcut mai multe rele decât toţi regii lui Israel care fuseseră înaintea lui, ca să provoace pe Domnul Dumnezeul lui Israel, la mânie.<br/>


text:
În zilele lui, Hiel din Betel a reconstruit Ierihonul. El i-a pus temeliile cu preţul lui Abiram, întâiul lui născut, şi i-a pus porţile cu preţul lui Segub, cel mai tânăr fiu al lui, după cuvântul pe care-l spusese Domnul prin Iosua, fiul lui Nun.<br/>


text:
Şi Ilie Tişbitul, unul dintre locuitorii Galaadului, a zis lui Ahab: Viu este Domnul Dumnezeul lui Israel, înaintea căruia stau, că în anii aceştia nu va fi nici rouă, nici ploaie, decât la cuvântul meu.<br/>


text:
Pleacă de aici, îndreaptă-te spre est şi ascunde-te lângă pârâul Cherit, care este în faţa Iordanului.<br/>


text:
El a plecat şi a făcut după Cuvântul Domnului. S-a dus şi s-a aşezat lângă pârâul Cherit, care este în faţa Iordanului.<br/>


text:
Şi corbii îi aduceau pâine şi carne dimineaţa, şi pâine şi carne seara; şi el bea apă din pârâu.<br/>


text:
Scoală-te, du-te la Sarepta, care aparţine de Sidon, şi rămâi acolo; iată, am poruncit acolo unei văduve să te hrănească.<br/>


text:
El s-a sculat şi s-a dus la Sarepta. Şi când a venit la poarta cetăţii, acolo era o văduvă care strângea lemne. El a chemat-o şi i-a zis: Adu-mi, te rog, puţină apă în vas, ca să beau.<br/>


text:
Şi pe când se ducea ea să-i aducă, el a strigat-o şi i-a zis: Adu-mi, te rog, şi o bucată de pâine în mâna ta.<br/>


text:
Şi ea a zis: Viu este Domnul Dumnezeul tău, că n-am pâine, ci numai o mână de făină într-un vas şi puţin untdelemn într-un urcior. Şi iată, strâng câteva bucăţi de lemne ca să merg şi s-o pregătesc pentru mine şi pentru fiul meu; o vom mânca şi apoi vom muri.<br/>


text:
Şi Ilie i-a zis: Nu te teme; du-te şi fă aşa cum ai spus, dar fă mai întâi din ea o mică pâine pentru mine şi adu-mi-o; şi pe urmă fă şi pentru tine şi pentru fiul tău.<br/>


text:
Căci aşa zice Domnul Dumnezeul lui Israel: Făina din vas nu va scădea şi untdelemnul din urcior nu se va împuţina, până în ziua în care Domnul va da ploaie pe pământ.<br/>


text:
Şi ea a mers şi a făcut după cuvântul lui Ilie; şi ea, Ilie şi casa ei au avut ce mânca multe zile.<br/>


text:
Făina din vas n-a scăzut şi untdelemnul din urcior nu s-a împuţinat, după Cuvântul Domnului, pe care l-a rostit prin Ilie.<br/>


text:
Şi s-a întâmplat că după aceste lucruri, fiul femeii, stăpâna casei, s-a îmbolnăvit şi boala lui era aşa de grea încât n-a mai rămas suflare în el.<br/>


text:
Şi ea a zis lui Ilie: Ce am eu a face cu tine, om al lui Dumnezeu? Ai venit oare la mine ca să-mi aminteşti de nelegiuirea mea şi să-mi omori fiul?<br/>


text:
Şi el i-a zis: Dă-mi pe fiul tău. Şi l-a luat de la sânul ei şi l-a urcat în camera de sus, unde locuia el, şi l-a culcat pe patul lui.<br/>


text:
Apoi a strigat către Domnul şi a zis: Doamne, Dumnezeul meu, ai adus răul chiar şi peste văduva la care locuiesc, omorându-i fiul?<br/>


text:
Şi s-a întins de trei ori peste copil, a strigat către Domnul şi a zis: Doamne, Dumnezeul meu, Te rog, fă să se întoarcă sufletul copilului în el!<br/>


text:
Ilie a luat copilul şi l-a coborât din camera de sus în casă, şi l-a dat mamei sale. Şi Ilie a zis: Iată, fiul tău este viu.<br/>


text:
Şi femeia a zis lui Ilie: Cunosc acum că eşti un om al lui Dumnezeu, şi că în gura ta Cuvântul Domnului este adevăr!<br/>


text:
Au trecut multe zile şi Cuvântul Domnului a venit la Ilie în al treilea an, zicând: Du-te şi arată-te lui Ahab şi voi trimite ploaie pe pământ.<br/>


text:
De aceea, când Izabela a nimicit pe profeţii Domnului, Obadia a luat o sută de profeţi, i-a ascuns câte cincizeci într-o peşteră şi i-a hrănit cu pâine şi cu apă.)<br/>


text:
Şi Ahab a zis lui Obadia: Du-te în ţară pe la toate izvoarele şi pe la toate râurile; poate vom afla iarbă ca să păstrăm viaţa cailor şi a catârilor şi astfel să nu pierdem toate animalele.<br/>


text:
Aşa că au împărţit ţara între ei ca s-o cutreiere; Ahab a mers singur pe un drum şi Obadia a mers singur pe un alt drum.<br/>


text:
Şi pe când mergea Obadia pe drum, iată, l-a întâmpinat Ilie. El l-a cunoscut şi a căzut cu faţa la pământ şi a zis: Tu eşti, domnul meu, Ilie?<br/>


text:
Şi Obadia a zis: Ce păcat am făcut, ca să dai pe robul tău în mâinile lui Ahab, ca să mă omoare?<br/>


text:
Viu este Domnul că n-a rămas popor sau împărăţie unde să nu fi trimis stăpânul meu să te caute; şi când ei ziceau: Nu este aici, el punea pe împărăţia sau pe poporul acela să jure că nu te-au găsit.<br/>


text:
Şi se va întâmpla că imediat după ce voi pleca de la tine, Duhul Domnului te va duce într-un loc pe care nu-l ştiu; şi când mă voi duce şi îi voi spune lui Ahab despre tine, şi el nu te va găsi, mă va omorî, cu toate că robul tău se teme de Domnul din tinereţea lui.<br/>


text:
Nu s-a spus oare domnului meu ce am făcut când Izabela a ucis pe profeţii Domnului? Cum am ascuns o sută de profeţi ai Domnului, câte cincizeci într-o peşteră, şi i-am hrănit cu pâine şi cu apă?<br/>


text:
Şi Ilie a zis: Viu este Domnul oştirilor, al cărui slujitor sunt, că astăzi mă voi înfăţişa înaintea lui Ahab.<br/>


text:
Obadia s-a dus să se întâlnească cu Ahab, şi i-a spus; şi Ahab s-a dus să-l întâlnească pe Ilie.<br/>


text:
Şi el a răspuns: Nu eu nenorocesc pe Israel, ci tu şi casa tatălui tău, pentru că ai părăsit poruncile Domnului şi te-ai dus după Baali.<br/>


text:
Şi acum trimite şi adună la mine pe tot Israelul, la Muntele Carmel, pe cei patru sute cincizeci de profeţi ai lui Baal şi pe cei patru sute de profeţi ai Astarteei, care mănâncă la masa Izabelei.<br/>


text:
Şi Ilie s-a apropiat de tot poporul şi a zis: Până când veţi şovăi între două păreri? Dacă Domnul este Dumnezeu, mergeţi după El; iar dacă este Baal, mergeţi după Baal! Dar poporul nu i-a răspuns un cuvânt.<br/>


text:
Atunci Ilie a zis poporului: Numai eu am rămas profet al Domnului, dar profeţii lui Baal sunt patru sute cincizeci.<br/>


text:
Să ni se dea doi boi. Ei să-şi aleagă un bou, pe care să-l taie în bucăţi şi să-l pună pe lemne, dar să nu pună foc. Şi eu voi pregăti celălalt bou şi-l voi pune pe lemne, dar nu voi pune foc.<br/>


text:
Apoi voi să chemaţi numele dumnezeului vostru şi eu voi chema Numele Domnului. Şi Dumnezeul care răspunde prin foc, El este Dumnezeu. Şi tot poporul a răspuns şi a zis: Bine zici!<br/>


text:
Ilie a zis profeţilor lui Baal: Alegeţi-vă un bou şi pregătiţi-l voi întâi, căci voi sunteţi mulţi, şi chemaţi numele dumnezeului vostru; dar să nu puneţi foc.<br/>


text:
Ei au luat boul pe care li l-au dat şi l-au pregătit. Şi au chemat numele lui Baal de dimineaţă până la amiază, zicând: Ascultă-ne, Baale! Dar nu s-a auzit nici un glas şi nimeni n-a răspuns. Şi săreau în jurul altarului pe care-l făcuseră.<br/>


text:
Şi pe la amiază Ilie şi-a bătut joc de ei, zicând: Chemaţi cu glas mai tare, căci este dumnezeu; vorbeşte, sau este ocupat, sau este în călătorie, sau poate doarme şi trebuie trezit.<br/>


text:
Ei au strigat şi, după obiceiul lor, şi-au făcut tăieturi cu săbiile şi cu suliţele până când a curs sângele din ei.<br/>


text:
Şi când a trecut de amiază, ei au profeţit în delir până în vremea jertfei de seară, dar nu s-a auzit nici un glas, nimeni n-a răspuns, nici n-a luat nimeni aminte.<br/>


text:
Atunci Ilie a zis întregului popor: Apropiaţi-vă de mine! Tot poporul s-a apropiat de el. Şi el a reparat altarul Domnului care fusese dărâmat,<br/>


text:
Şi Ilie a luat douăsprezece pietre, după numărul seminţiilor fiilor lui Iacov, la care Cuvântul Domnului a venit, zicând: Numele tău va fi Israel.<br/>


text:
Şi cu pietrele acestea el a zidit un altar în Numele Domnului, şi a făcut un şanţ în jurul altarului, suficient de larg ca să încapă două măsuri de sămânţă.<br/>


text:
A aşezat apoi lemnele, a tăiat boul în bucăţi şi l-a aşezat pe lemne. Şi a zis: Umpleţi patru vedre cu apă şi turnaţi pe jertfă şi pe lemne.<br/>


text:
Şi a zis: Faceţi aşa a doua oară, şi ei au făcut-o pentru a doua oară. Şi el a zis: Faceţi-o pentru a treia oară, şi ei au făcut-o pentru a treia oară.<br/>


text:
Şi în clipa când se aducea jertfa de seară, profetul Ilie s-a apropiat şi a zis: Doamne, Dumnezeul lui Avraam, Isaac şi Israel, fă ca astăzi să se ştie că Tu eşti Dumnezeu în Israel, şi că eu sunt slujitorul Tău, şi că am făcut toate lucrurile acestea la Cuvântul Tău.<br/>


text:
Ascultă-mă, Doamne, ascultă-mă, ca să cunoască poporul acesta că Tu, Doamne, eşti Dumnezeu, şi să le întorci din nou inima spre Tine.<br/>


text:
Atunci a căzut foc de la Domnul şi a mistuit arderea-de-tot, şi lemnele, şi pietrele, şi pământul, şi a supt şi apa care era în şanţ.<br/>


text:
Când tot poporul a văzut lucrul acesta, au căzut cu faţa la pământ şi au zis: Domnul, El este Dumnezeul; Domnul, El este Dumnezeul!<br/>


text:
Atunci Ilie le-a zis: Prindeţi pe profeţii lui Baal; nu lăsaţi să scape nici unul! Ilie i-a coborât la râul Chison şi i-a înjunghiat acolo.<br/>


text:
Ahab s-a urcat ca să mănânce şi să bea. Dar Ilie s-a urcat pe vârful Carmelului; s-a aşezat pe pământ şi şi-a pus faţa între genunchi.<br/>


text:
Şi a zis slujitorului său: Urcate şi uită-te spre mare. El s-a urcat, s-a uitat şi a zis: Nu este nimic. Şi el a zis de şapte ori: Du-te iarăşi.<br/>


text:
A şaptea oară, slujitorul a zis: Iată, din mare se ridică un nor mic ca o palmă de om. Şi el a zis: Urcă-te şi spune lui Ahab: Pregăteşte-ţi carul şi coboară, ca să nu te oprească ploaia.<br/>


text:
Între timp cerul s-a înnegrit de nori şi de vânt şi a venit o ploaie mare. Ahab s-a urcat în car şi s-a dus la Izreel.<br/>


text:
Şi mâna Domnului a venit peste Ilie, şi el şi-a încins coapsele şi a alergat înaintea lui Ahab până la intrarea în Izreel.<br/>


text:
Atunci Izabela a trimis un mesager la Ilie, zicând: Să mă pedepsească zeii cu toată asprimea lor, dacă mâine la ora aceasta nu voi face cu viaţa ta cum ai făcut tu cu viaţa fiecăruia din ei.<br/>


text:
Când a văzut el lucrul acesta, s-a sculat şi a plecat, ca să-şi scape viaţa. A venit la Beer-Şeba, care aparţine de Iuda, şi şi-a lăsat slujitorul acolo.<br/>


text:
Dar el s-a dus în deşert drum de o zi, s-a aşezat sub un ienupăr şi dorea să moară, zicând: Destul acum, Doamne, ia-mi sufletul căci nu sunt mai bun decât părinţii mei.<br/>


text:
Şi el s-a culcat şi a adormit sub ienupăr. Şi deodată l-a atins un înger şi i-a zis: Scoală-te şi mănâncă.<br/>


text:
El s-a uitat şi la capul lui era o turtă coaptă pe nişte pietre încălzite şi un urcior cu apă. A mâncat şi a băut şi apoi s-a culcat din nou.<br/>


text:
Şi Îngerul Domnului a venit a doua oară, l-a atins şi i-a zis: Scoală-te şi mănâncă, fiindcă drumul pe care îl ai de făcut este prea greu pentru tine.<br/>


text:
El s-a sculat, a mâncat şi a băut, şi cu puterea pe care i-a dat-o mâncarea aceasta a mers patruzeci de zile şi patruzeci de nopţi până la Horeb, la Muntele lui Dumnezeu.<br/>


text:
Şi acolo Ilie a intrat într-o peşteră şi a rămas în ea peste noapte. Şi iată, Cuvântul Domnului a venit la el, şi El i-a zis: Ce faci aici, Ilie?<br/>


text:
Şi el a zis: Am fost plin de zel pentru Domnul Dumnezeul oştirilor; căci copiii lui Israel au părăsit legământul Tău, au sfărâmat altarele Tale şi au ucis cu sabia pe profeţii Tăi; am rămas numai eu singur şi ei caută să-mi ia viaţa.<br/>


text:
Şi Domnul i-a zis: Ieşi şi stai pe munte înaintea Domnului. Şi iată, Domnul a trecut pe lângă locul acela, şi un vânt mare şi puternic despica munţii şi sfărâma stâncile înaintea Domnului; dar Domnul nu era în vântul acela. Şi după vânt, a venit un cutremur de pământ, dar Domnul nu era în cutremurul de pământ.<br/>


text:
Şi după cutremur a venit un foc, dar Domnul nu era în focul acela; şi după foc, a venit un susur blând şi subţire.<br/>


text:
Când l-a auzit Ilie, şi-a acoperit faţa cu mantaua, şi a ieşit şi a stat la intrarea în peşteră. Şi deodată a venit la el un glas şi a zis: Ce faci aici, Ilie?<br/>


text:
Atunci el a zis: Am fost plin de zel pentru Domnul Dumnezeul oştirilor; căci copiii lui Israel au părăsit legământul Tău, au sfărâmat altarele Tale şi au ucis cu sabia pe profeţii Tăi; am rămas numai eu singur şi ei caută să-mi ia viaţa.<br/>


text:
Şi Domnul i-a zis: Du-te, întoarce-te pe drumul tău prin deşert până la Damasc; şi când vei ajunge, să ungi pe Hazael ca rege al Siriei.<br/>


text:
Şi pe Iehu, fiul lui Nimşi, să-l ungi ca rege al lui Israel; şi pe Elisei, fiul lui Şafat, din Abel-Mehola, să-l ungi ca profet în locul tău.<br/>


text:
Şi se va întâmpla că pe cel ce va scăpa de sabia lui Hazael îl va omorî Iehu, şi pe cel ce va scăpa de sabia lui Iehu, îl va omorî Elisei.<br/>


text:
Dar voi lăsa în Israel şapte inii de bărbaţi şi anume pe toţi cei ce nu şi-au plecat genunchii înaintea lui Baal şi a căror gură nu l-au sărutat.<br/>


text:
Ilie a plecat de acolo şi a găsit pe Elisei, fiul lui Şafat, arând, înaintea lui erau douăsprezece perechi de boi şi el era cu a douăsprezecea. Ilie s-a apropiat de el si si-a aruncat mantaua pe el.<br/>


text:
Şi Elisei a părăsit boii şi a alergat după Ilie, şi a zis: Lasă-mă, te rog, să sărut pe tatăl meu şi pe mama mea şi apoi te voi urma. Şi Ilie i-a zis: Du-te, căci ce ţi-am făcut?<br/>


text:
El s-a întors de la Ilie şi a luat o pereche de boi şi i-a jertfit; cu uneltele boilor le-a fiert carnea şi a dat-o oamenilor s-o mănânce. Apoi s-a sculat, l-a urmat pe Ilie şi i-a slujit.<br/>


text:
Ben-Hadad, regele Siriei, şi-a adunat toată armata; şi cu el erau treizeci şi doi de regi, cai şi care. Şi s-au urcat, au asediat Samaria, şi au început să lupte împotriva ei.<br/>


text:
Argintul şi aurul tău sunt ale mele; soţiile tale cele mai frumoase şi copiii tăi sunt tot ai mei.<br/>


text:
Şi regele lui Israel a răspuns şi a zis: Domnul meu, regele, fie după cuvântul tău; sunt al tău cu tot ce am.<br/>


text:
Şi mesagerii s-au întors iar şi au zis: Aşa vorbeşte Ben-Hadad, zicând: Am trimis să-ţi spună: Să-mi dai argintul şi aurul tău, soţiile tale şi copiii tăi,<br/>


text:
dar mâine pe la ora aceasta voi trimite pe slujitorii mei la tine şi ei vor cerceta casa ta şi casele slujitorilor tăi şi orice este plăcut înaintea ta ei îl vor lua şi îl vor duce.<br/>


text:
Atunci regele lui Israel a chemat pe toţi bătrânii ţării şi a zis: Observaţi, vă rog, şi vedeţi cum omul acesta caută ceartă, căci a trimis să-mi ceară soţiile mele, şi copiii mei, argintul meu şi aurul meu, şi n-am zis că nu i le dau!<br/>


text:
Aşa că el a zis mesagerilor lui Ben-Hadad: Spuneţi domnului meu, regele: Voi face tot ce ai trimis să ceri slujitorului tău de prima dată, dar lucrul acesta nu-l pot face. Mesagerii au plecat şi i-au dus răspunsul.<br/>


text:
Atunci Ben-Hadad a trimis din nou la el şi a zis: Să mă pedepsească zeii cu toată asprimea lor, dacă va ajunge praful Samariei să umple mâna întregului popor care mă urmează!<br/>


text:
Şi regele lui Israel a răspuns şi a zis: Spuneţi-i: Cel ce ia armele să nu se laude ca şi cel ce le pune jos!<br/>


text:
Când a primit Ben-Hadad răspunsul acesta, stătea la băut cu regii în corturi, şi a zis slujitorilor săi: Pregătiţi-vă de luptai Şi ei s-au pregătit de atac împotriva cetăţii.<br/>


text:
Dar iată, un profet s-a apropiat de Ahab, regele lui Israel, şi a zis: Aşa vorbeşte Domnul: Vezi toată această mare mulţime? Iată, Eu o voi da astăzi în mâna ta, ca să cunoşti că Eu sunt Domnul.<br/>


text:
Şi Ahab a zis: Prin cine? Şi el a răspuns: Aşa vorbeşte Domnul: Prin tinerii conducători peste provincii. Atunci Ahab a zis: Cine va începe lupta? Şi el a răspuns: Tu.<br/>


text:
Atunci Ahab a numărat tinerii conducători peste provincii şi au fost două sute treizeci şi doi; şi după ei a numărat tot poporul, toţi copiii lui Israel, <i>şi</i> au fost şapte mii.<br/>


text:
Ei au plecat pe la amiază, între timp, Ben-Hadad împreună cu cei treizeci şi doi de regi care-l ajutau se îmbătau în postul de comandă.<br/>


text:
Şi tinerii conducători peste provincii au mers primii; şi Ben-Hadad a trimis nişte cercetaşi care i-au spus, zicând: Au ieşit nişte oameni din Samaria.<br/>


text:
Şi el a zis: Dacă au ieşit pentru pace, prindeţi-i vii; şi dacă au ieşit pentru război, prindeţi-i tot vii.<br/>


text:
Şi fiecare a lovit pe omul dinaintea lui. Sirienii au luat-o la fugă, iar Israel i-a urmărit. Ben-Hadad, regele Siriei, a scăpat pe un cal, împreună cu nişte călăreţi.<br/>


text:
Şi regele lui Israel a ieşit, a lovit călăreţii şi carele şi a pricinuit sirienilor o mare înfrângere.<br/>


text:
Atunci profetul s-a apropiat de regele lui Israel şi i-a zis: Du-te, întăreşte-te, cercetează şi vezi ce ai de făcut; căci peste un an regele Siriei se va urca din nou împotriva ta.<br/>


text:
Atunci slujitorii regelui Siriei i-au zis: Dumnezeii lor sunt nişte dumnezei ai munţilor, de aceea au fost ei mai puternici decât noi; dar să luptăm cu ei în câmpie şi, negreşit, vom fi mai puternici decât ei.<br/>


text:
Şi fă acest lucru: îndepărtează pe fiecare rege de pe postul lui şi pune căpitani în locul lor,<br/>


text:
şi fă-ţi o armată ca aceea pe care ai pierdut-o, cu tot atâţia cai şi cu tot atâtea care. Apoi să ne luptăm împotriva lor în câmpie şi sigur vom fi mai puternici decât ei. El a ascultat de sfatul lor şi a făcut aşa.<br/>


text:
Şi în anul următor, Ben-Hadad a numărat pe sirieni şi s-a urcat la Afec ca să lupte împotriva lui Israel.<br/>


text:
Şi copiii lui Israel au fost număraţi, li s-au dat provizii şi au ieşit în întâmpinarea sirienilor. Copiii lui Israel şi-au aşezat tabăra în faţa lor, ca două turme mici de capre, dar sirienii umpleau ţara.<br/>


text:
Atunci omul lui Dumnezeu a venit şi a vorbit regelui lui Israel, şi a zis: Aşa vorbeşte Domnul: Pentru că sirienii au zis: Domnul este un dumnezeu al munţilor şi nu un dumnezeu al văilor, voi da toată această mare mulţime în mâinile tale şi vei şti că Eu sunt Domnul.<br/>


text:
Şi ei şi-au instalat tabăra unul în fata celuilalt timp de şapte zile. în ziua a şaptea au început lupta şi copiii lui Israel au omorât sirienilor o sută de mii de pedeştri într-o zi.<br/>


text:
Ceilalţi au fugit în cetatea Afec; şi un zid al cetăţii a căzut peste douăzeci şi şapte de mii care mai rămăseseră. Ben-Hadad a fugit şi a intrat în cetate, într-o cameră din interiorul ei.<br/>


text:
Şi slujitorii lui i-au zis: Iată, am auzit că regii casei lui Israel sunt nişte regi miloşi. Să ne încingem deci cu saci peste coapse şi cu funii în jurul capetelor şi să ieşim la regele lui Israel: poate că-ţi va cruţa viaţa.<br/>


text:
S-au încins deci cu saci peste coapsele lor şi cu funii în jurul capetelor lor şi au venit la regele lui Israel şi au zis: Robul tău Ben-Hadad zice: Te rog, lasă-mă să trăiesc! Ahab a zis: Mai este încă în viaţă? Este fratele meu!<br/>


text:
Oamenii aceştia au socotit lucrul acesta ca un semn bun şi prinzând repede vorba au zis: Ben-Hadad este fratele tău! Şi Ahab a zis: Duceţi-vă şi aduce-ţi-l! Ben-Hadad a venit la el şi Ahab l-a urcat în carul lui.<br/>


text:
Atunci Ben-Hadad i-a zis: îţi voi da înapoi cetăţile pe care le-a luat tatăl meu de la tatăl tău; şi îţi voi face străzi în Damasc, cum a făcut tatăl meu în Samaria. Atunci Ahab a zis: Te voi lăsa să pleci, făcând acest legământ. Astfel Ahab a făcut un legământ cu el şi l-a lăsat să plece.<br/>


text:
Şi unul dintre fiii profeţilor a zis către aproapele său, după Cuvântul Domnului: Loveşte-mă, te rog! Dar bărbatul acela n-a vrut să-l lovească.<br/>


text:
Atunci el i-a zis: Fiindcă n-ai ascultat de glasul Domnului, iată, când vei pleca de la mine, te va omorî un leu. Şi când a plecat de la el, l-a întâlnit un leu şi l-a omorât.<br/>


text:
Când a trecut regele, profetul a strigat şi a zis: Robul tău s-a dus în mijlocul luptei; şi acolo, un om a venit şi a adus la mine pe un alt om, şi a zis: Păzeşte pe omul acesta; dacă va fugi, viaţa ta va răspunde pentru viaţa lui, sau vei plăti un talant de argint!<br/>


text:
Şi pe când robul tău făcea câte ceva încoace şi încolo, omul s-a făcut nevăzut. Şi regele lui Israel i-a zis: Aceasta-ţi este condamnarea; tu însuţi ai hotărât-o.<br/>


text:
Atunci profetul şi-a dezlegat bandajul de la ochi şi regele lui Israel l-a cunoscut că era dintre profeţi.<br/>


text:
El a zis atunci regelui: Aşa vorbeşte Domnul: Pentru că ai lăsat să-ţi scape omul pe care-l hotărâsem pentru nimicire, viaţa ta va răspunde pentru viaţa lui şi poporul tău pentru poporul lui.<br/>


text:
Şi după aceste lucruri s-a întâmplat că Nabot din Izreel avea o vie la Izreel, aproape de palatul lui Ahab, regele Samariei.<br/>


text:
Şi Ahab a vorbit astfel lui Nabot: Dă-mi mie via ta, ca să-mi fac din ea o grădină de legume, pentru că este foarte aproape de casa mea. Şi în locul ei îţi voi da o vie mai bună decât aceasta sau, dacă vrei, ţi-o voi plăti în argint.<br/>


text:
Şi Ahab a intrat în casă trist şi nemulţumit din cauza cuvântului pe care i-l vorbise Nabot din Izreel, zicând: Nu-ţi voi da moştenirea părinţilor mei. Şi s-a culcat în pat, şi-a întors faţa şi n-a mâncat pâine.<br/>


text:
Dar Izabela, soţia lui, a venit la el şi i-a zis: De ce-ţi este duhul atât de trist şi nu mănânci pâine?<br/>


text:
Şi el i-a răspuns: Pentru că am vorbit cu Nabot din Izreel şi i-am zis: Dă-mi via ta în schimbul argintului sau, dacă vrei, îţi voi da o altă vie în locul ei. Dar el a răspuns: Nu pot să-ţi dau via mea!<br/>


text:
Atunci Izabela, soţia lui, i-a zis: Oare nu tu domneşti acum peste Israel? Scoală-te, ia şi mănâncă, şi fii cu inima veselă, căci eu îţi voi da via lui Nabot din Izreel!<br/>


text:
Atunci ea a scris nişte scrisori în numele lui Ahab, le-a sigilat cu sigiliul lui şi le-a trimis bătrânilor şi guvernatorilor care locuiau în cetate cu Nabot.<br/>


text:
şi puneţi în faţă cu el doi oameni nelegiuiţi care să mărturisească împotriva lui, zicând: Tu ai blestemat pe Dumnezeu şi pe rege. Apoi, scoateţi-l şi ucideţi-l cu pietre, ca să moară.<br/>


text:
Şi oamenii din cetatea lui, bătrânii şi guvernatorii care locuiau în cetatea lui, au făcut după cum le poruncise Izabela, după cum era scris în scrisorile pe care le trimisese ea.<br/>


text:
Şi doi oameni, nelegiuiţi, au venit şi s-au aşezat în faţa lui; şi cei doi nelegiuiţi au mărturisit împotriva lui, împotriva lui Nabot, în prezenţa poporului, zicând: Nabot a blestemat pe Dumnezeu şi pe rege! Atunci ei l-au scos în afara cetăţii şi l-au lovit cu pietre până când a murit.<br/>


text:
Şi când Izabela a auzit că Nabot a fost lovit cu pietre şi că a murit, Izabela a zis lui Ahab: Scoală-te şi ia în stăpânire via lui Nabot din Izreel, care n-a vrut să ţi-o dea pe preţ de argint; căci Nabot nu mai trăieşte, ci a murit.<br/>


text:
Şi cum a auzit Ahab că Nabot a murit, s-a sculat şi s-a coborât în via lui Nabot din Izreel, ca s-o ia în stăpânire.<br/>


text:
Scoală-te şi coboară-te înaintea lui Ahab, regele lui Israel, care domneşte în Samaria; iată, este în via lui Nabot, unde s-a coborât ca s-o ia în stăpânire.<br/>


text:
Să-i vorbeşti, zicând: Aşa vorbeşte Domnul: Nu eşti tu un ucigaş şi un hoţ? Şi să-i mai spui, zicând: Chiar în locul unde câinii au lins sângele lui Nabot, vor linge câinii şi sângele tău.<br/>


text:
Atunci Ahab a zis lui Ilie: M-ai găsit, duşmanule? Şi el a răspuns: Te-am găsit, pentru că le-ai vândut ca să faci ce este rău înaintea Domnului.<br/>


text:
Iată ce zice Domnul: Voi aduce nenorocirea peste tine, îţi voi stârpi urmaşii şi voi nimici pe orice suflet de parte bărbătească dintre ai lui Ahab, fie sclav, fie liber în Israel.<br/>


text:
Şi voi face casei tale ca şi casei lui Ieroboam, fiul lui Nebat, şi ca şi casei lui Baeşa, fiul lui Ahia, pentru că M-ai mâniat şi ai făcut pe Israel să păcătuiască.<br/>


text:
Şi Domnul a vorbit şi despre Izabela, zicând: Câinii vor mânca pe Izabela lângă zidul Izreelui.<br/>


text:
Cine va muri în cetate din casa lui Ahab, va fi mâncat de câini, iar cine va muri pe câmp, va fi mâncat de păsările cerului.<br/>


text:
Nimeni altul n-a fost ca Ahab, care să se fi vândut pe sine însuşi ca să facă ce este rău înaintea Domnului, pentru că Izabela, soţia lui, îl întărâta.<br/>


text:
El s-a comportat groaznic, mergând după idoli, cum au făcut amoriţii, pe care Domnul i-a alungat dinaintea copiilor lui Israel.<br/>


text:
Când a auzit Ahab cuvintele acestea, şi-a rupt hainele, şi-a pus un sac pe trup şi a postit; se culca în sac şi umbla jelindu-se.<br/>


text:
Ai văzut cum s-a umilit Ahab înaintea Mea? Pentru că s-a umilit înaintea Mea nu voi aduce nenorocirea în timpul vieţii lui, ci în timpul vieţii fiului său voi aduce nenorocirea peste casa lui!<br/>


text:
Şi regele lui Israel a zis slujitorilor săi: Ştiţi că Ramot din Galaad este al nostru. Şi noi nu facem nimic ca să-l luăm din mâna regelui Siriei.<br/>


text:
Şi el a zis lui Iosafat: Vrei să vii cu mine să luptăm împotriva Ramotului din Galaad? Iosafat a zis regelui lui Israel: Eu sunt ca tine, poporul meu ca poporul tău şi caii mei ca ai tăi.<br/>


text:
Şi regele lui Israel a adunat profeţii în număr de aproape patru sute şi le-a zis: Să merg să lupt împotriva Ramotului din Galaad, sau să mă abţin? Şi ei au zis: Urcă-te, pentru că Domnul îl va da în mâna regelui.<br/>


text:
Şi regele lui Israel a zis lui Iosafat: Mai este un om, Mica, fiul lui Imla, prin care am putea să întrebăm pe Domnul, dar îl urăsc, pentru că nu profeţeşte despre mine nimic bun, ci numai rău. Şi Iosafat a zis: Să nu zică regele un lucru ca acesta!<br/>


text:
Atunci regele lui Israel a chemat pe un ofiţer şi a zis: Grăbeşte-te şi adu imediat pe Mica, fiul lui Imla.<br/>


text:
Şi regele lui Israel şi Iosafat, regele lui Iuda, s-au aşezat fiecare pe tronul său, îmbrăcaţi în haine regeşti, în locul de la intrarea porţii Samariei; şi toţi profeţii au profeţit înaintea lor.<br/>


text:
Şi Zedechia, fiul lui Chenaana, îşi făcuse nişte coarne de fier şi a zis: Aşa vorbeşte Domnul: Cu coarnele acestea vei împunge pe sirieni până vor fi nimiciţi.<br/>


text:
Şi toţi profeţii profeţeau la fel, zicând: Urcă-te la Ramot din Galaad şi învinge, căci Domnul îl va da în mâna regelui.<br/>


text:
Mesagerul care se dusese să cheme pe Mica, i-a vorbit, zicând: Iată, cuvintele profeţilor, sunt toate încurajatoare pentru rege. Să fie, te rog, şi cuvântul tău ca al fiecăruia dintre ei, şi vorbeşte spre încurajare.<br/>


text:
A venit la rege şi regele i-a zis: Mica, să mergem să luptăm împotriva Ramotului din Galaad, sau să ne abţinem? El a răspuns: Urcă-te şi învinge-l, căci Domnul îl va da în mâna regelui.<br/>


text:
Şi regele i-a zis: De câte ori să te pun să juri că nu-mi vei spune decât adevărul în Numele Domnului?<br/>


text:
Şi Mica a zis: Am văzut pe tot Israelul împrăştiat pe munţi, ca nişte oi care n-au păstor. Şi Domnul a zis: Oamenii aceştia n-au stăpân; să se întoarcă fiecare acasă în pace.<br/>


text:
Şi regele lui Israel a zis lui Iosafat: Nu ţi-am spus că el nu profeţeşte nimic bun despre mine, ci numai rău?<br/>


text:
Şi Mica a mai zis: Ascultă deci Cuvântul Domnului! Am văzut pe Domnul stând pe tronul Lui şi toată oştirea cerurilor stând lângă El, la dreapta şi la stânga Lui.<br/>


text:
Şi Domnul a zis: Cine va amăgi pe Ahab ca să se urce la Ramot din Galaad şi să piară acolo? Şi au răspuns unul într-un fel şi altul în alt fel.<br/>


text:
Şi Domnul i-a zis: Cum? Şi el a zis: Voi ieşi şi voi fi un duh de minciună în gura tuturor profeţilor lui. Atunci Domnul a zis: Să-l amăgeşti şi să reuşeşti. Du-te şi fă aşa!<br/>


text:
Şi acum, iată, Domnul a pus un duh de minciună în gura tuturor profeţilor tăi; şi Domnul a vestit dezastru împotriva ta.<br/>


text:
Atunci Zedechia, fiul lui Chenaana, s-a apropiat şi a lovit pe Mica peste obraz, şi a zis: Pe unde a ieşit Duhul Domnului din mine ca să-ţi vorbească?<br/>


text:
Şi regele lui Israel a zis: Ia pe Mica şi du-l înapoi la Amon, guvernatorul cetăţii, şi la Ioas, fiul regelui,<br/>


text:
şi să le spui: Aşa vorbeşte regele: Puneţi pe omul acesta în închisoare şi hrăniţi-l cu pâinea suferinţei şi cu apa suferinţei, până când mă voi întoarce în pace!<br/>


text:
Şi Mica a zis: Dacă te vei întoarce în pace, Domnul n-a vorbit prin mine. Şi el a zis: Ascultaţi, toate popoarele!<br/>


text:
Şi regele lui Israel a zis lui Iosafat: Eu îmi voi schimba hainele şi voi pleca la luptă; dar tu îmbracă-te cu hainele tale regeşti. Aşa că regele lui Israel şi-a schimbat hainele şi s-a dus la luptă.<br/>


text:
Regele Siriei dăduse ordin celor treizeci şi doi de conducători ai carelor sale, zicând: Nu vă luptaţi nici cu cel mic, nici cu cel mare, ci numai cu regele lui Israel.<br/>


text:
Şi când au văzut conducătorii carelor pe Iosafat, au zis: Negreşit, acesta este regele lui Israel. Şi l-au înconjurat ca să se lupte cu el. Şi Iosafat a strigat.<br/>


text:
Când conducătorii carelor au văzut că nu era regele lui Israel, s-au întors de la urmărirea lui.<br/>


text:
Atunci un om a tras cu arcul la întâmplare şi a lovit pe regele lui Israel între încheieturile armurii; şi regele a zis conducătorului carului său: întoarce şi scoate-mă de pe câmpul de bătălie, căci sunt greu rănit.<br/>


text:
Şi lupta a devenit tot mai crâncenă în ziua aceea, şi regele lui Israel a stat proptit în carul lui în faţa sirienilor, şi seara a murit, şi sângele din rană a curs înăuntrul carului.<br/>


text:
Pe la apusul soarelui s-a strigat prin toată tabăra: Să plece fiecare în cetatea lui şi să plece fiecare în teritoriul lui.<br/>


text:
Când au spălat carul în iazul Samariei, câinii au lins sângele lui Ahab, iar prostituatele se scăldau acolo, după cuvântul pe care l-a spus Domnul.<br/>


text:
Şi celelalte fapte ale lui Ahab, tot ce a făcut el, casa de fildeş pe care a zidit-o şi toate cetăţile pe care le-a zidit, nu sunt oare scrise în Cartea Cronicilor regilor lui Israel?<br/>


text:
Iosafat, fiul lui Asa, a început să domnească peste Iuda în al patrulea an al lui Ahab, regele lui Israel.<br/>


text:
Iosafat era de treizeci şi cinci de ani când a devenit rege şi a domnit douăzeci şi cinci de ani în Ierusalim. Numele mamei lui era Azuba, fiica lui Şilhi.<br/>


text:
El a umblat în calea tatălui său Asa şi nu s-a depărtat deloc de la ea, făcând ce este plăcut înaintea Domnului. Dar înălţimile n-au fost îndepărtate; poporul tot mai aducea jertfe şi ardea tămâie pe înălţimi.<br/>


text:
Celelalte fapte ale lui Iosafat şi puterea pe care a arătat-o, şi cum s-a luptat nu sunt oare scrise în Cartea Cronicilor regilor lui Iuda?<br/>


text:
Iosafat a făcut corăbii din Tars, ca să meargă la Ofir să aducă aur; dar nu s-au dus, deoarece corăbiile s-au sfărâmat la Eţion-Gheber.<br/>


text:
Atunci Ahazia, fiul lui Ahab, a zis lui Iosafat: Permite slujitorilor mei să meargă cu slujitorii tăi pe corăbii. Dar Iosafat n-a vrut.<br/>


text:
Şi Iosafat a adormit cu părinţii săi, şi a fost îngropat cu părinţii săi în cetatea tatălui său David. Şi în locul lui a domnit fiul său Ioram.<br/>


text:
Ahazia, fiul lui Ahab, a început să domnească peste Israel la Samaria în anul al şaptesprezecelea al lui Iosafat, regele lui Iuda. El a domnit doi ani peste Israel.<br/>


text:
El a făcut ce este rău înaintea Domnului, şi a umblat în calea tatălui său şi în calea mamei sale, şi în calea lui Ieroboam, fiul lui Nebat, care a atras pe Israel în păcat;<br/>


text:
căci a slujit lui Baal şi s-a închinat înaintea lui, şi a mâniat pe Domnul Dumnezeul lui Israel, întocmai cum a făcut şi tatăl Său.<br/>


text:
Ahazia a căzut prin zăbrelele camerei lui de sus din Samaria şi s-a îmbolnăvit; el a trimis nişte mesageri şi le-a zis: Duceţi-vă şi întrebaţi pe Baal-Zebub, dumnezeul Ecronului, dacă mă voi vindeca de lovitura aceasta.<br/>


text:
Dar Îngerul Domnului a zis lui Ilie Tişbitul: Scoală-te, urcă-te în întâmpinarea trimişilor regelui Samariei şi spune-le: Oare nu este Dumnezeu în Israel, de vă duceţi să întrebaţi pe Baal-Zebub, dumnezeul Ecronului?<br/>


text:
De aceea, aşa vorbeşte Domnul: Nu te vei mai coborî din patul în care te-ai urcat, ci vei muri. Şi Ilie a plecat.<br/>


text:
Şi ei i-au zis: Un om s-a urcat în întâmpinarea noastră şi ne-a zis: întoarceţi-vă la regele care v-a trimis şi ziceţi-i: Aşa vorbeşte Domnul: Oare pentru că nu este Dumnezeu în Israel, trimiţi tu să întrebe pe Baal-Zebub, dumnezeul Ecronului? De aceea, nu te vei mai coborî din patul în care te-ai urcat, ci vei muri.<br/>


text:
Atunci Ahazia le-a zis: Cum arăta omul care s-a urcat în întâmpinarea voastră şi v-a spus aceste cuvinte?<br/>


text:
Şi ei i-au răspuns: Era un om îmbrăcat cu o manta de păr şi încins pe la mijloc cu un brâu de piele. Şi regele a zis: Este Ilie Tişbitul.<br/>


text:
Atunci regele a trimis la el pe un conducător peste cincizeci cu cei cincizeci de oameni ai lui. Conducătorul acesta s-a urcat la Ilie şi, iată, el stătea pe vârful muntelui. Şi i-a zis: Omule al lui Dumnezeu, regele a zis: Coboară-te!<br/>


text:
Şi Ilie a răspuns şi a zis conducătorului peste cincizeci: Dacă sunt un om al lui Dumnezeu să se coboare foc din cer şi să te mistuie pe tine şi pe cei cincizeci de oameni ai tăi! Şi s-a coborât foc din cer şi l-a mistuit pe el şi pe cei cincizeci de oameni ai lui.<br/>


text:
Atunci Ahazia a trimis la el un alt conducător peste cincizeci cu cincizeci de oameni. Şi el a răspuns şi i-a zis: Omule al lui Dumnezeu, aşa a spus regele: Coboară-te repede!<br/>


text:
Ilie le-a răspuns şi le-a zis: Dacă sunt un om al lui Dumnezeu, să se coboare foc din cer şi să te mistuie pe tine şi pe cei cincizeci de oameni ai tăi! Şi focul lui Dumnezeu s-a coborât din cer şi l-a mistuit pe el şi pe cei cincizeci de oameni.<br/>


text:
Şi Ahazia a mai trimis din nou un al treilea conducător peste cincizeci cu cei cincizeci de oameni ai lui. Şi al treilea conducător peste cincizeci s-a urcat, a venit şi a îngenuncheat înaintea lui Ilie şi l-a rugat şi i-a zis: Omule al lui Dumnezeu, te rog ca viaţa mea şi viaţa acestor cincizeci de slujitori ai tăi să fie scumpă înaintea ta!<br/>


text:
Iată, s-a coborât foc din cer şi a mistuit pe cei doi conducători peste cincizeci şi pe cei cincizeci de oameni ai lor, dar acum, viaţa mea să fie scumpă înaintea ta!<br/>


text:
Şi Îngerul Domnului a zis lui Ilie: Coboară-te cu el şi nu te teme de el. Ilie s-a sculat şi s-a coborât cu el la rege.<br/>


text:
Atunci el i-a zis: Aşa vorbeşte Domnul: Pentru că ai trimis mesageri să întrebe pe Baal-Zebub, dumnezeul Ecronului, ca şi cum n-ar fi Dumnezeu în Israel ca să întrebi Cuvântul Lui, nu te vei mai coborî din patul în care te-ai urcat, ci vei muri.<br/>


text:
Ahazia a murit, după Cuvântul Domnului pe care l-a spus Ilie. Şi pentru că el n-avea nici un fiu, în locul lui a început să domnească Ioram, în al doilea an al lui Ioram, fiul lui Iosafat, regele lui Iuda.<br/>


text:
Şi celelalte fapte ale lui Ahazia şi ce a făcut el, nu sunt oare scrise în Cartea Cronicilor regilor lui Israel?<br/>


text:
Când Domnul a voit să ridice pe Ilie la cer într-un vârtej de vânt, Ilie pleca din Ghilgal cu Elisei.<br/>


text:
Şi Ilie a zis lui Elisei: Rămâi aici, te rog, căci Domnul m-a trimis la Betel. Şi Elisei a zis: Viu este Domnul şi viu este sufletul tău că nu te voi părăsi! Şi s-au coborât la Betel.<br/>


text:
Şi fiii profeţilor care erau la Betel au ieşit la Elisei şi i-au zis: Ştii că Domnul va răpi astăzi pe stăpânul tău deasupra capului tău. Şi el a zis: Da, ştiu; dar tăceţi!<br/>


text:
Şi Ilie i-a zis: Elisei, rămâi aici, te rog, căci Domnul m-a trimis la Ierihon. Dar el a zis: Viu este Domnul şi viu este sufletul tău că nu te voi părăsi! Aşa că au venit la Ierihon.<br/>


text:
Şi fiii profeţilor care erau la Ierihon s-au apropiat de Elisei şi i-au zis: Ştii că Domnul va răpi astăzi pe stăpânul tău deasupra capului tău. Şi el a răspuns: Da, ştiu; dar tăceţi!<br/>


text:
Atunci Ilie i-a zis: Rămâi aici, te rog, căci Domnul m-a trimis la Iordan. Şi el a zis: Viu este Domnul şi viu este sufletul tău că nu te voi părăsi! Aşa că amândoi au mers mai departe.<br/>


text:
Şi cincizeci de bărbaţi dintre fiii profeţilor s-au dus şi s-au oprit la o oarecare depărtare în faţa lor, şi ei amândoi au stat pe malul Iordanului.<br/>


text:
Şi Ilie şi-a luat mantaua, a făcut-o sul şi a lovit cu ea apele, care s-au despărţit într-o parte şi în alta, şi au trecut amândoi pe uscat.<br/>


text:
Şi după ce au trecut, Ilie a zis lui Elisei: Cere ce vrei să-ţi fac mai înainte de a fi răpit de la tine. Şi Elisei a zis: Lasă, te rog, să vină peste mine o îndoită măsură a duhului tău!<br/>


text:
Ilie a zis: Ai cerut un lucru greu. Dar dacă mă vei vedea când voi fi răpit de la tine, aşa ţi se va întâmpla; dar dacă nu vei vedea, nu ţi se va întâmpla aşa.<br/>


text:
Şi s-a întâmplat că pe când mergeau ei vorbind, iată, a apărut un car de foc şi nişte cai de foc care i-au despărţit pe unul de altul; şi Ilie s-a înălţat la cer într-un vârtej de vânt.<br/>


text:
Elisei a văzut şi a strigat: Părintele meu! Părintele meu! Carul lui Israel şi călărimea lui! Şi nu l-a mai văzut. Şi-a apucat hainele şi le-a sfâşiat în două bucăţi.<br/>


text:
Apoi a luat mantaua lui Ilie, care căzuse de pe el, a lovit apele cu ea şi a zis: Unde este Domnul Dumnezeul lui Ilie? Şi când a lovit şi el apele, ele s-au despărţit într-o parte şi în alta; şi Elisei a trecut.<br/>


text:
Când l-au văzut fiii profeţilor care erau în Ierihon, au zis: Duhul lui Ilie a venit peste Elisei. Şi ei au ieşit în întâmpinarea lui şi s-au închinat înaintea lui până la pământ.<br/>


text:
Şi ei i-au zis: Iată, între slujitorii tăi sunt cincizeci de oameni puternici; vrei să meargă şi să caute pe stăpânul tău? Poate că Duhul Domnului l-a ridicat şi l-a aruncat pe vreun munte sau într-o vale. Şi el a zis: Nu-i trimiteţi.<br/>


text:
Dar ei au insistat până când lui i-a fost ruşine şi a zis: Trimiteţi-i! Au trimis deci pe cei cincizeci de oameni care l-au căutat trei zile, dar nu l-au găsit.<br/>


text:
Şi când s-au întors la el, căci el stătea în Ierihon, Elisei le-a zis: Nu v-am spus să nu vă duceţi?<br/>


text:
Oamenii din cetate au zis lui Elisei: Iată, aşezarea cetăţii este bună, după cum vede şi domnul meu, dar apele sunt rele şi ţara este neroditoare.<br/>


text:
Apoi s-a dus la izvorul apelor şi a aruncat sare în el, şi a zis: Aşa spune Domnul: Am vindecat apele acestea; nu va mai veni din ele nici moarte, nici sterilitate.<br/>


text:
Apoi de acolo s-a urcat la Betel. Şi pe când se urca pe drum, nişte tineri au ieşit din cetate, şi-au bătut joc de el şi i-au zis: Urcă-te, pleşuvule! Urcă-te, pleşuvule!<br/>


text:
El s-a întors, s-a uitat la ei şi a rostit un blestem în Numele Domnului. Atunci au ieşit din pădure două ursoaice şi au sfâşiat pe patruzeci şi doi dintre aceşti tineri.<br/>


text:
Ioram, fiul lui Ahab, a început să domnească peste Israel în Samaria în al optsprezecelea an al lui Iosafat, regele lui Iuda; el a domnit doisprezece ani.<br/>


text:
Şi el a făcut ce este rău înaintea Domnului, dar nu ca tatăl său şi ca mama sa; căci el a îndepărtat stâlpii lui Baal, pe care-i făcuse tatăl său.<br/>


text:
Totuşi el s-a alipit de păcatele lui Ieroboam, fiul lui Nebat, care a făcut pe Israel să păcătuiască; el nu s-a îndepărtat de ele.<br/>


text:
Şi Meşa, regele Moabului, era un crescător de oi şi obişnuia să plătească regelui lui Israel un tribut de o sută de mii de miei, şi lâna de la o sută de mii de berbeci.<br/>


text:
Apoi s-a dus şi a trimis vorbă lui Iosafat, regele lui Iuda, zicând: Regele Moabului s-a răsculat împotriva mea. Vrei să vii cu mine să luptăm împotriva Moabului? Şi Iosafat a zis: Mă voi duce; eu sunt cum eşti şi tu, poporul meu ca poporul tău şi caii mei ca şi caii tăi!<br/>


text:
Regele lui Israel a mers cu regele lui Iuda şi cu regele Edomului şi au făcut o călătorie de şapte zile; dar n-a mai fost apă nici pentru armată şi nici pentru vitele care veneau după ei.<br/>


text:
Atunci regele lui Israel a zis: Vai! Domnul a chemat la un loc pe aceşti trei regi ca să-i dea în mâna Moabului!<br/>


text:
Dar Iosafat a zis: Nu este aici nici un profet al Domnului, ca să întrebăm prin el pe Domnul? Şi unul dintre slujitorii regelui lui Israel a răspuns şi a zis: Este aici Elisei, fiul lui Şafat, care turna apă pe mâinile lui Ilie.<br/>


text:
Şi Iosafat a zis: Cuvântul Domnului este cu el. Şi regele lui Israel, Iosafat, şi regele Edomului s-au coborât la el.<br/>


text:
Elisei a zis regelui lui Israel: Ce am eu de-a face cu tine? Du-te la profeţii tatălui tău şi la profeţii mamei tale. Şi regele lui Israel i-a zis: Nu, căci Domnul a chemat pe aceşti trei regi ca să-i dea în mâna Moabului.<br/>


text:
Şi Elisei a zis: Viu este Domnul oştirilor, al cărui slujitor sunt, că, dacă n-aş avea în vedere pe Iosafat, regele lui Iuda, pe tine nu te-aş băga în seamă, nici nu m-aş uita la tine.<br/>


text:
Şi acum aduceţi la mine un cântăreţ cu harpa. Şi în timp ce cânta cântăreţul cu harpa, mâna Domnului a venit peste Elisei.<br/>


text:
Căci aşa vorbeşte Domnul: Nu veţi vedea vânt şi nu veţi vedea ploaie şi totuşi valea aceasta se va umple cu apă şi veţi bea voi, turmele voastre şi vitele voastre.<br/>


text:
Veţi ataca orice cetate fortificată şi orice cetate aleasă, veţi tăia toţi copacii cei buni, veţi înfunda toate izvoarele de apă şi veţi strica cu pietre toate ogoarele cele mai bune.<br/>


text:
Şi dimineaţa, pe când se aducea jertfa de mâncare, iată, a venit apă de pe drumul Edomului şi s-a umplut ţara de apă.<br/>


text:
Şi când toţi moabiţii au auzit că regii s-au urcat să lupte împotriva lor, au adunat pe toţi cei ce puteau să poarte armele şi chiar mai bătrâni, şi au stat la graniţă.<br/>


text:
S-au deşteptat dis-de-dimineaţă şi când a strălucit soarele peste ape, moabiţii au văzut în faţa lor apele roşii ca sângele.<br/>


text:
Atunci au zis: Acesta este sânge! Sigur regii s-au luptat între ei şi s-au omorât unul pe celălalt. Şi acum la pradă, Moabule!<br/>


text:
Dar când au ajuns la tabăra lui Israel, israeliţii s-au ridicat şi au atacat pe moabiţi, care au fugit dinaintea lor; şi ei au pătruns în ţară, şi i-au omorât pe moabiţi.<br/>


text:
Apoi au dărâmat cetăţile şi fiecare îşi arunca piatra sa în toate ogoarele cele mai bune, şi le-au umplut cu pietre; şi au înfundat toate izvoarele de apă, şi au tăiat toţi copacii cei buni, până când n-au lăsat decât pietre în Chir-Hareset, pe care l-au înconjurat şi l-au atacat luptătorii cu praştia.<br/>


text:
Şi regele Moabului, văzând că bătălia era prea grea pentru el, a luat cu el şapte sute de bărbaţi, care scoteau sabia, ca să-şi croiască drum până la regele Edomului, dar n-a putut.<br/>


text:
A luat atunci pe fiul său întâi-născut, care trebuia să domnească în locul lui, şi l-a adus ca ardere-de-tot pe zid. Şi o mare mânie a venit peste Israel, care s-a depărtat de regele Moabului si s-a întors în ţară.<br/>


text:
O femeie dintre soţiile fiilor profeţilor a strigat către Elisei, zicând: Robul tău, soţul meu, a murit şi tu ştii că robul tău se temea de Domnul; şi cel ce l-a împrumutat a venit să ia pe cei doi fii ai mei ca să-i facă sclavi.<br/>


text:
Şi Elisei i-a zis: Ce pot să fac pentru tine? Spune-mi, ce ai acasă? Şi ea a zis: Roaba ta n-are nimic acasă afară doar de un vas cu untdelemn.<br/>


text:
Şi apoi intră, închide uşa după tine şi după copiii tăi, şi toarnă din untdelemn în toate acele vase; şi să aşezi deoparte pe cele umplute.<br/>


text:
Ea a plecat de la el şi a închis uşa după ea şi după copiii ei; ei îi aduceau vasele, iar ea turna în ele untdelemn.<br/>


text:
Şi după ce a umplut vasele, ea a zis fiului ei: Mai dă-mi un vas. Şi el i-a zis: Nu mai este nici un vas. Şi uleiul a încetat să mai curgă.<br/>


text:
Atunci ea a venit şi a spus omului lui Dumnezeu. Şi el a zis: Du-te, vinde untdelemnul, şi plăteşte-ţi datoria, iar din ce rămâne, vei trăi tu şi copiii tăi.<br/>


text:
Într-o zi Elisei trecea prin Sunem, unde era o femeie bogată. Şi ea a insistat pe lângă el să mănânce la ea. Şi a urmat că ori de câte ori trecea pe acolo, se ducea să mănânce la ea.<br/>


text:
Şi ea a zis soţului ei: Iată, ştiu acum că omul acesta, care trece totdeauna pe la noi, este un om sfânt al lui Dumnezeu.<br/>


text:
Hai, te rog, să facem sus o cameră mică din ziduri; şi hai să punem un pat pentru el acolo, şi o masă, şi un scaun, şi o lampă, şi, când va veni pe la noi, să poată intra acolo.<br/>


text:
El a zis lui Ghehazi, slujitorul lui: Cheamă pe sunamita aceasta! Şi când a chemat-o, ea a venit înaintea lui.<br/>


text:
Şi el a zis lui Ghehazi. Spune-i: Iată, tu te-ai preocupat pentru noi cu toate aceste pregătiri; eu ce pot face pentru tine? Să vorbesc pentru tine regelui sau comandantului armatei? Şi ea a răspuns: Eu locuiesc liniştită în mijlocul poporului meu.<br/>


text:
El a zis lui Ghehazi: Ce să fac atunci pentru ea? Şi Ghehazi a răspuns: Ea n-are un fiu şi soţul ei este bătrân.<br/>


text:
Atunci Elisei a zis: La anul pe vremea aceasta vei ţine în braţe un fiu. Şi ea a zis: Nu, domnul meu, om al lui Dumnezeu, n-o amăgi pe roaba ta!<br/>


text:
Şi femeia a rămas însărcinată şi a născut un fiu chiar pe vremea aceea, în anul următor, aşa cum îi spusese Elisei.<br/>


text:
Slujitorul l-a luat şi l-a dus la mama lui. Şi copilul a stat pe genunchii mamei lui până la amiază şi apoi a murit.<br/>


text:
Apoi a chemat pe soţul ei şi a zis: Trimite-mi, te rog, pe unul din slujitori şi un măgar, ca să alerg la omul lui Dumnezeu şi să vin înapoi.<br/>


text:
Şi el a zis: De ce vrei să mergi astăzi la el? Nu este nici lună nouă, nici Sabat! Şi ea a zis: Totul va fi bine.<br/>


text:
Apoi a pus şaua pe măgar şi a zis slujitorului ei: Mână şi du-te înainte; şi să nu încetineşti călătoria decât dacă-ţi spun eu.<br/>


text:
Ea a plecat şi s-a dus la omul lui Dumnezeu pe Muntele Carmel. Şi când omul lui Dumnezeu a văzut-o de departe, a zis lui Ghehazi, slujitorul său: Iată pe sunamita aceea!<br/>


text:
Acum aleargă în întâmpinarea ei şi spune-i: Eşti bine? Soţul tău este bine? Copilul tău este bine? Şi ea a zis: Bine.<br/>


text:
Şi cum a ajuns la omul lui Dumnezeu pe munte, i-a îmbrăţişat picioarele. Ghehazi s-a apropiat ca s-o dea înapoi, dar omul lui Dumnezeu i-a zis: Las-o, căci sufletul ei este amărât în ea şi Domnul mi-a ascuns lucrul acesta şi nu mi-a spus.<br/>


text:
Şi el a zis lui Ghehazi: încinge-ţi mijlocul, ia toiagul meu în mână şi pleacă; dacă vei întâlni pe cineva, să nu-l saluţi şi dacă cineva te salută pe tine, să nu-i răspunzi. Să pui toiagul meu pe faţa copilului.<br/>


text:
Şi mama copilului a zis: Viu este Domnul şi viu este sufletul tău că nu te voi părăsi. Şi el s-a sculat şi a mers după ea.<br/>


text:
Şi Ghehazi a luat-o înaintea lor şi a pus toiagul pe faţa copilului, dar n-a fost nici glas, nici semn de simţire. Aşa că s-a întors în întâmpinarea lui Elisei şi i-a spus, zicând: Copilul nu s-a trezit.<br/>


text:
Şi el s-a urcat şi s-a culcat peste copil; şi a pus gura sa pe gura lui, şi ochii săi pe ochii lui, şi mâinile sale pe mâinile lui şi s-a întins peste copil. Şi carnea copilului s-a încălzit.<br/>


text:
Apoi Elisei s-a ridicat, a mers încoace şi încolo prin casă, s-a urcat iarăşi şi s-a întins peste copil. Şi copilul a strănutat de şapte ori şi a deschis ochii.<br/>


text:
Şi el a chemat pe Ghehazi şi a zis: Cheamă pe sunamita. Ghehazi a chemat-o. Şi când a intrat la el, Elisei a zis: Ia-ţi copilul.<br/>


text:
Ea a intrat, s-a aruncat la picioarele lui şi s-a închinat până la pământ; apoi şi-a luat copilul şi a ieşit.<br/>


text:
Şi Elisei s-a întors la Ghilgal, iar în ţară bântuia o foamete. Pe când stăteau fiii profeţilor înaintea lui, a zis slujitorului său: Pune oala cea mare şi fierbe supă pentru fiii profeţilor!<br/>


text:
Şi unul din ei a ieşit pe câmp ca să culeagă verdeţuri; a găsit o viţă sălbatică şi a cules din ea colocinţi sălbatici, până şi-a umplut haina. S-a întors şi i-a tăiat în bucăţi în oala cu supă, căci nu ştia ce erau.<br/>


text:
Apoi au dat oamenilor să mănânce şi pe când mâncau din supă, au strigat şi au zis: Omule al lui Dumnezeu, moartea este în oală! Şi nu puteau să mănânce.<br/>


text:
Dar Elisei a zis: Aduceţi făină. A aruncat-o în oală şi a zis: Dă oamenilor să mănânce. Şi nu mai era nimic rău în oală.<br/>


text:
A venit un om din Baal-Şalişa şi a adus omului lui Dumnezeu pâine din primele lui roade: douăzeci de pâini de orz şi spice proaspete de grâu. Şi Elisei a zis: Dă-le poporului ca să le mănânce.<br/>


text:
Şi slujitorul său a zis: Cum aş putea să dau din ele la o sută de oameni? Dar el a zis: Dă-le oamenilor ca să le mănânce, căci aşa vorbeşte Domnul: Vor mânca şi va mai rămâne.<br/>


text:
Naaman, comandantul armatei regelui Siriei, era un bărbat cu trecere înaintea stăpânului său şi onorat, pentru că prin el Domnul dăduse biruinţă Siriei. El era şi un om viteaz, dar acum era lepros.<br/>


text:
Şi sirienii ieşiseră din cetate la luptă şi aduseseră captivă pe o fetiţă din ţara lui Israel; şi aceasta slujea înaintea soţiei lui Naaman.<br/>


text:
Şi ea a zis stăpânei sale: O, dacă domnul meu ar fi la profetul acela din Samaria, l-ar vindeca de lepra lui!<br/>


text:
Şi Naaman a intrat şi a spus stăpânului său, zicând: Aşa şi aşa a vorbit fetiţa care este din ţara lui Israel.<br/>


text:
Şi regele Siriei a zis: Du-te la Samaria şi eu voi trimite o scrisoare regelui lui Israel. Şi el a plecat şi a luat cu el zece talanţi de argint, şi şase mii de sicii de aur, şi zece haine de schimb.<br/>


text:
Şi a adus scrisoarea regelui lui Israel, care spunea: Şi acum, când vei primi scrisoarea aceasta, iată, am trimis la tine pe slujitorul meu Naaman, ca să-l vindeci de lepra lui.<br/>


text:
Şi cum a citit regele lui Israel scrisoarea şi-a rupt hainele şi a zis: Oare sunt eu Dumnezeu, ca să omor şi să dau viaţă, de omul acesta trimite la mine pe un om ca să-l vindec de lepra lui? Să ştiţi deci şi să înţelegeţi că omul acesta caută prilej de ceartă cu mine.<br/>


text:
Şi când Elisei, omul lui Dumnezeu, a auzit că regele lui Israel şi-a sfâşiat hainele, a trimis la rege, zicând: De ce ţi-ai sfâşiat hainele? Lasă-l acum să vină la mine şi va şti că în Israel este un profet!<br/>


text:
Şi Elisei a trimis la el pe un mesager ca să-i spună: Du-te şi te spală de şapte ori în Iordan şi carnea ta se va face ca mai înainte, şi vei fi curat.<br/>


text:
Dar Naaman s-a mâniat, a plecat şi a zis: Iată, eu credeam că el va ieşi la mine, va sta înaintea mea şi va chema Numele Domnului Dumnezeului său, îşi va pune mâna pe locul ranei şi va vindeca lepra.<br/>


text:
Nu sunt oare râurile Damascului, Abana şi Parpar, mai bune decât toate apele lui Israel? Nu m-aş putea oare spăla în ele şi să fiu curat? Şi s-a întors şi a plecat mânios.<br/>


text:
Dar slujitorii lui s-au apropiat, i-au vorbit şi au zis: Părinte, dacă profetul ţi-ar fi cerut un lucru greu, nu l-ai fi făcut? Cu atât mai mult ar trebui să faci când ţi-a zis: Spală-te şi vei fi curat.<br/>


text:
Şi el s-a coborât şi s-a cufundat de şapte ori în Iordan, după cuvântul omului lui Dumnezeu; şi carnea lui s-a făcut cum este carnea unui copilaş, şi el s-a curăţat.<br/>


text:
Şi el s-a întors la omul lui Dumnezeu cu toată suita lui, şi a venit şi a stat înaintea lui şi a zis: Iată, acum cunosc că nu este Dumnezeu pe tot pământul, decât în Israel; şi acum primeşte, te rog, un dar de la robul tău.<br/>


text:
Dar Elisei a zis: Viu este Domnul, înaintea căruia stau, că nu voi primi nimic. Şi Naaman a insistat să-l primească, dar el a refuzat.<br/>


text:
Atunci Naaman a zis: Dacă tu nu vrei să primeşti, lasă, te rog, să se dea robului tău pământ cât pot duce doi catâri; căci robul tău nu mai vrea să aducă altor dumnezei nici ardere-de-tot, nici jertfă, ci va aduce numai Domnului.<br/>


text:
Iată, totuşi, ce rog pe Domnul să ierte robului tău: când stăpânul meu intră în casa lui Rimon ca să se închine acolo, şi se sprijină pe mâna mea, mă închin şi eu în casa lui Rimon; să ierte Domnul pe robul tău pentru fapta aceasta.<br/>


text:
Dar Ghehazi, slujitorul lui Elisei, omul lui Dumnezeu, şi-a zis în sine: Iată, stăpânul meu a cruţat pe Naaman sirianul şi n-a luat de la el ceea ce i-a adus. Viu este Domnul, voi alerga după el şi voi lua ceva de la el.<br/>


text:
Şi Ghehazi a alergat după Naaman. Şi când Naaman l-a văzut alergând după el, a sărit din car spre întâmpinarea lui şi a zis: Este bine totul?<br/>


text:
Şi el a zis: Totul este bine. Stăpânul meu m-a trimis, zicând: lată, tocmai acum au venit la mine doi tineri dintre fiii profeţilor din ţinutul muntos al lui Efraim: dă-le, te rog, un talant de argint şi două haine de schimb.<br/>


text:
Şi Naaman a zis: Fă-mi plăcerea şi ia doi talanţi. Şi a insistat pe lângă el şi a legat doi talanţi de argint în doi saci cu două schimburi de haine, şi le-a dat la doi dintre slujitorii lui, ca să le ducă înaintea lui Ghehazi.<br/>


text:
Şi când au ajuns la un deal, Ghehazi le-a luat din mâinile lor si le-a pus în casă. Apoi a dat drumul oamenilor şi ei au plecat.<br/>


text:
El a intrat şi a stat înaintea stăpânului său. Şi Elisei i-a zis: De unde vii, Ghehazi? Şi el a zis: Robul tău nu s-a dus nicăieri.<br/>


text:
Atunci Elisei i-a zis: Oare n-a fost duhul meu cu tine, când omul acela s-a întors din carul său ca să te întâmpine? Este oare acum timpul de primit argint şi de primit haine, măslini, vii, oi, boi, sclavi şi sclave?<br/>


text:
De aceea, lepra lui Naaman se va lipi de tine şi de urmaşii tăi pentru vecie. Şi Ghehazi a ieşit dinaintea lui plin de lepră, alb ca zăpada.<br/>


text:
Şi fiii profeţilor au zis lui Elisei: Iată, locul unde locuim noi cu tine este prea strâmt pentru noi.<br/>


text:
Lasă-ne, te rog, să mergem până la Iordan şi de acolo să luăm fiecare câte o bârnă şi să ne facem acolo un loc unde să locuim. Şi Elisei a răspuns: Duceţi-vă.<br/>


text:
Şi pe când tăia unul din ei un copac, fierul de la secure a căzut în apă; şi el a strigat şi a zis: Ah, domnul meu, era împrumutat!<br/>


text:
Şi omul lui Dumnezeu a zis: Unde a căzut? Şi el i-a arătat locul. Atunci Elisei a tăiat un băţ şi l-a aruncat acolo, şi fierul a plutit deasupra apei.<br/>


text:
Şi regele Siriei lupta împotriva lui Israel. El s-a sfătuit cu slujitorii lui, zicând: Tabăra mea va fi în cutare şi în cutare loc.<br/>


text:
Şi omul lui Dumnezeu a trimis vorbă regelui lui Israel, zicând: Ai grijă să nu treci prin locul acesta, pentru că sirienii şi-au aşezat tabăra acolo.<br/>


text:
Şi regele lui Israel a trimis pe cineva la locul despre care-i spusese omul lui Dumnezeu. Astfel el îl avertizase şi regele s-a păzit de locul acela de mai multe ori.<br/>


text:
Şi inima regelui Siriei s-a tulburat din cauza aceasta, şi a chemat pe slujitorii săi şi le-a zis: Nu vreţi să-mi spuneţi care din noi este pentru regele lui Israel?<br/>


text:
Şi unul dintre slujitorii lui a zis: Nici unul, domnul meu, ci Elisei, profetul care este în Israel, spune regelui lui Israel cuvintele pe care le rosteşti în dormitorul tău.<br/>


text:
Şi el a zis: Mergeţi şi vedeţi unde este, ca să trimit să-l prindă. Şi i s-a spus, zicând: Iată, este în Dotan.<br/>


text:
El a trimis acolo cai şi care şi o armată puternică; au venit noaptea şi au înconjurat cetatea.<br/>


text:
Şi când slujitorul omului lui Dumnezeu s-a deşteptat dis-de-dimineaţă şi a ieşit, iată, o armată înconjurase cetatea cu cai şi cu care. Şi slujitorul lui i-a zis: Vai, domnul meu, ce vom face?<br/>


text:
Şi Elisei s-a rugat şi a zis: Doamne, deschide-i ochii să vadă. Şi Domnul a deschis ochii slujitorului său şi el a văzut; şi iată, muntele era plin de cai şi de care de foc peste tot împrejurul lui Elisei.<br/>


text:
Şi când s-au coborât sirienii la el, Elisei s-a rugat Domnului şi a zis: Loveşte, Te rog, pe poporul acesta cu orbire. Şi El i-a lovit cu orbire, după cuvântul lui Elisei.<br/>


text:
Atunci Elisei le-a zis: Nu aceasta este calea şi nu aceasta este cetatea; urmaţi-mă şi vă voi duce la omul pe care-l căutaţi. Şi i-a condus la Samaria.<br/>


text:
Şi după ce au ajuns în Samaria, Elisei a zis: Doamne, deschide ochii acestor oameni, ca să vadă. Şi Domnul le-a deschis ochii şi au văzut; şi iată, erau în mijlocul Samariei.<br/>


text:
Şi el a răspuns: Să nu-i loveşti. Obişnuieşti tu oare să ucizi pe aceia pe care îi iei captivi cu sabia şi cu arcul tău? Dă-le pâine şi apă, să mănânce şi să bea, apoi să meargă la stăpânul lor.<br/>


text:
Şi el a pregătit pentru ei o petrecere mare şi după ce au mâncat şi au băut, le-a dat drumul şi ei au plecat la stăpânul lor. Astfel armatele sirienilor n-au mai venit în ţinutul lui Israel.<br/>


text:
După aceea Ben-Hadad, regele Siriei, şi-a adunat toată armata şi s-a urcat şi a asediat Samaria.<br/>


text:
în Samaria a fost o foamete mare şi atât de mult au asediat-o încât un cap de măgar se vindea cu optzeci de sicli de argint şi un sfert de cab de găinaţ de porumbel, cu cinci sicli de argint.<br/>


text:
Şi pe când trecea regele lui Israel pe zid, o femeie a strigat, zicând: Ajută-ne, domnul meu, regele!<br/>


text:
Şi el a zis: Dacă Domnul nu te ajută, cum să te ajut eu? Din venitul ariei sau din cel al teascului?<br/>


text:
Şi regele i-a zis: Ce ai? Şi ea a zis: Femeia aceasta mi-a zis: Dă pe fiul tău ca să-l mâncăm astăzi şi mâine îl vom mânca pe fiul meu.<br/>


text:
Noi am fiert pe fiul meu şi l-am mâncat. Şi în ziua următoare i-am zis: Dă pe fiul tău să-l mâncăm. Dar ea a ascuns pe fiul ei.<br/>


text:
Când a auzit regele cuvintele femeii, şi-a rupt hainele; şi în timp ce trecea el pe zid, poporul îl privea, şi iată, pe dedesubt purta pe el un sac de păr.<br/>


text:
Atunci el a zis: Să mă pedepsească Dumnezeu cu toată asprimea dacă va rămâne astăzi capul lui Elisei, fiul lui Şafat, pe trupul lui!<br/>


text:
Şi Elisei stătea la el în casă, şi bătrânii stăteau lângă el. Şi regele a trimis pe un om înaintea lui, dar înainte ca mesagerul să ajungă la el, Elisei a zis bătrânilor: Vedeţi cum acest fiu de ucigaş a trimis pe cineva să-mi ia capul? Ascultaţi, când va veni mesagerul, închideţi uşa şi opriţi-l la uşă; nu se aude oare sunetul paşilor stăpânului său în urma lui?<br/>


text:
Şi pe când vorbea el cu ei, mesagerul s-a şi coborât la el şi regele a zis: Iată, răul acesta este de la Domnul; de ce să mai aştept după Domnul?<br/>


text:
Atunci Elisei a zis: Ascultaţi Cuvântul Domnului! Aşa vorbeşte Domnul: Mâine pe la ora aceasta se va vinde la poarta Samariei o măsură de făină fină cu un siclu şi două măsuri de orz cu un siclu.<br/>


text:
Conducătorul pe braţul căruia se rezema regele a răspuns omului lui Dumnezeu şi a zis: Chiar dacă Dumnezeu ar face ferestre în cer, cum s-ar putea întâmpla un asemenea lucru? Şi Elisei a zis: Iată, vei vedea, dar nu vei mânca din ele.<br/>


text:
Şi la intrarea porţii erau patru bărbaţi leproşi; şi ei au zis unul către altul: De ce să stăm aici până vom muri?<br/>


text:
Dacă vom zice: Să intrăm în cetate, în cetate e foamete şi vom muri, iar dacă vom sta aici, şi aici vom muri. De aceea, haideţi să trecem în tabăra sirienilor: dacă ne vor lăsa cu viaţă, vom trăi, iar dacă ne vor da morţii, vom muri.<br/>


text:
Au plecat deci când se însera ca să intre în tabăra sirienilor; şi când au ajuns la marginea taberei sirienilor, iată, nici un om nu era acolo.<br/>


text:
Căci Domnul făcuse să se audă în tabăra sirienilor un vuiet de care, tropot de cai şi zgomot de armată mare, încât îşi ziseseră unul altuia: Iată, regele lui Israel a tocmit pe regii hetiţilor şi pe regii egiptenilor, ca să vină să lupte împotriva noastră.<br/>


text:
De aceea, s-au sculat şi au fugit în amurg, lăsând în urma lor corturile lor, caii lor, măgarii lor şi tabăra aşa cum era, numai să-şi scape viaţa,<br/>


text:
Şi când leproşii aceştia au venit până la marginea taberei, au pătruns într-un cort, au mâncat şi au băut, au luat din el argint, aur şi haine şi s-au dus şi le-au ascuns. Au venit iarăşi şi au intrat într-un alt cort şi au luat şi de acolo lucruri pe care le-au dus şi le-au ascuns.<br/>


text:
Atunci au zis unul către altul: Nu facem bine! Ziua aceasta este o zi de veste bună. Dacă vom tăcea şi vom aştepta până la lumina dimineţii, va veni peste noi vreo nenorocire. Veniţi deci să mergem să spunem lucrul acesta casei regelui.<br/>


text:
Au venit şi au strigat pe santinelele de la poarta cetăţii, şi le-au spus, zicând: Am mers la tabăra sirienilor şi iată, nici un om nu era acolo, nu se auzea nici un glas de om, ci numai cai legaţi şi măgari legaţi şi corturile aşa cum erau.<br/>


text:
Regele s-a sculat noaptea şi a zis slujitorilor săi: Vă voi spune ce ne fac sirienii. Fiindcă ştiu că suntem flămânzi, au părăsit tabăra ca să se ascundă în ogoare, zicând: Când vor ieşi din cetate, îi vom prinde vii şi vom intra în cetate.<br/>


text:
Şi unul din slujitorii lui a răspuns şi a zis: Să se ia, te rog, cinci dintre caii care au mai rămas în cetate; oricum li se va întâmpla ca întregii mulţimi a lui Israel care a mai rămas înăuntru; iată, <i>li</i> se va întâmpla ca întregii mulţimi a lui Israel care a pierit deja, şi să-i trimitem să vedem ce se întâmplă.<br/>


text:
Au luat deci două care cu caii lor, şi regele şi-a trimis mesagerii la tabăra sirienilor, zicând: Mergeţi şi vedeţi.<br/>


text:
Au mers pe urma lor până la Iordan şi iată, tot drumul era plin cu haine şi cu vase pe care sirienii le aruncaseră în fuga lor. Şi mesagerii s-au întors şi au spus regelui.<br/>


text:
Poporul a ieşit şi a jefuit tabăra sirienilor. Şi s-a vândut o măsură de făină fină cu un siclu şi două măsuri de orz cu un siclu, după Cuvântul Domnului.<br/>


text:
Şi regele a încredinţat paza porţii în mâna conducătorului pe braţul căruia se rezemase; dar poporul l-a călcat în picioare la poartă şi a murit, după cuvântul pe care-l rostise omul lui Dumnezeu, când s-a coborât regele la el.<br/>


text:
Şi s-a întâmplat aşa cum a vorbit omul lui Dumnezeu către rege, zicând: Mâine pe la ceasul acesta se vor vinde la poarta Samariei două măsuri de orz cu un siclu şi o măsură de făină fină cu un siclu.<br/>


text:
Şi conducătorul acela răspunsese omului lui Dumnezeu şi zisese: Chiar dacă Domnul ar face ferestre în cer, cum s-ar putea întâmpla un asemenea lucru? Şi Elisei zisese: Tu însuţi vei vedea, dar nu vei mânca din ele.<br/>


text:
Elisei a zis femeii pe al cărei fiu îl înviase: Scoală-te, du-te, tu şi casa ta, şi locuieşte oriunde vei putea locui; căci Domnul va trimite o foamete peste ţară timp de şapte ani, şi ea a şi venit.<br/>


text:
Femeia s-a sculat şi a făcut după cuvântul omului lui Dumnezeu; şi s-a dus, ea şi casa ei, şi a locuit în ţara filistenilor timp de şapte ani.<br/>


text:
La sfârşitul celor şapte ani, femeia s-a întors din ţara filistenilor şi s-a dus să-l roage pe rege pentru casa şi ogorul ei.<br/>


text:
Regele vorbea cu Ghehazi, slujitorul omului lui Dumnezeu, şi zicea: Istoriseşte-mi, te rog, toate lucrurile mari pe care le-a făcut Elisei.<br/>


text:
Şi pe când istorisea el regelui cum a înviat pe un mort, iată, a venit femeia pe al cărei fiu îl înviase Elisei ca să-l roage pe rege pentru casa şi ogorul ei. Şi Ghehazi a zis: Domnul meu, regele, aceasta-i femeia şi acesta este fiul ei pe care l-a înviat Elisei.<br/>


text:
Regele a întrebat pe femeie şi ea i-a istorisit faptul. Apoi regele i-a dat un dregător şi i-a zis: Să se dea înapoi tot ce este al femeii acesteia, cu toate veniturile ogorului din ziua în care a părăsit ţara până acum!<br/>


text:
Elisei a venit la Damasc. Ben-Hadad, regele Siriei, era bolnav. Şi l-au înştiinţat, zicând: Omul lui Dumnezeu a venit aici!<br/>


text:
Şi regele a zis lui Hazael: Ia cu line un dar şi du-te înaintea omului lui Dumnezeu, şi întreabă prin el pe Domnul, zicând: Mă voi vindeca de boala aceasta?<br/>


text:
Şi Hazael s-a dus în întâmpinarea lui, luând în mâna lui un dar, din toate bunătăţile Damascului, patruzeci de cămile încărcate. Când a ajuns, s-a înfăţişat înaintea lui şi a zis: Fiul tău Ben-Hadad, regele Siriei, m-a trimis la tine să te întreb: Mă voi vindeca de boala aceasta?<br/>


text:
Şi Elisei i-a zis: Du-te şi spune-i: Te vei vindeca, cu toate că Domnul mi-a arătat că el va muri.<br/>


text:
Apoi Elisei şi-a pironit privirea asupra lui Hazael, şi s-a uitat ţintă la el multă vreme; şi omul lui Dumnezeu a plâns.<br/>


text:
Şi Hazael a zis: De ce plânge domnul meu? Şi el a răspuns: Pentru că ştiu răul pe care-l vei face copiilor lui Israel. Vei da foc cetăţilor lor fortificate, vei ucide pe tinerii lor cu sabia, pe pruncii lor îi vei strivi şi pe femeile însărcinate le vei spinteca.<br/>


text:
Hazael a zis: Dar ce este robul tău, un câine, ca să facă lucruri aşa de cumplite? Şi Elisei a zis: Domnul mi-a arătat că vei fi rege peste Siria.<br/>


text:
Hazael a plecat de la Elisei şi a venit la stăpânul lui, care i-a zis: Ce ţi-a spus Elisei? Şi el a răspuns: Mi-a spus că te vei vindeca.<br/>


text:
A doua zi Hazael a luat o învelitoare, a înmuiat-o în apă şi a întins-o pe faţa regelui, care a murit. Şi în locul lui a domnit Hazael.<br/>


text:
Şi în anul al cincilea al lui Ioram, fiul lui Ahab, regele lui Israel, pe când domnea Iosafat peste Iuda, a început să domnească Ioram, fiul lui Iosafat, regele lui Iuda.<br/>


text:
Şi el a umblat în calea regilor lui Israel, cum făcuse casa lui Ahab, căci fiica lui Ahab îi era soţie; el a făcut ce este rău înaintea Domnului.<br/>


text:
Dar Domnul n-a vrut să nimicească pe Iuda, din cauza robului Său David, căruia i-a promis că-i va da o lumină, lui şi fiilor lui pentru totdeauna.<br/>


text:
Ioram a mers la Ţair cu toate carele lui. Şi el s-a ridicat noaptea şi i-a atacat pe edomiţii care-l înconjurau şi pe conducătorii carelor; dar poporul a fugit la corturile sale.<br/>


text:
Astfel Edomul s-a răzvrătit împotriva autorităţii lui Iuda până în ziua de azi. Tot atunci s-a răsculat şi Libna.<br/>


text:
Celelalte fapte ale lui Ioram şi tot ce a făcut el, nu sunt oare scrise în Cartea Cronicilor regilor lui Iuda?<br/>


text:
Ioram a adormit cu părinţii săi, şi a fost îngropat cu părinţii săi în Cetatea lui David. Şi în locul lui a domnit fiul său Ahazia.<br/>


text:
În al doisprezecelea an al lui Ioram, fiul lui Ahab, regele lui Israel, a început să domnească Ahazia, fiul lui Ioram, regele lui Iuda.<br/>


text:
Ahazia avea douăzeci şi doi de ani când a devenit rege şi a domnit un an în Ierusalim. Mama sa se numea Atalia, fiica lui Omri, regele lui Israel.<br/>


text:
El a umblat în calea casei lui Ahab şi a făcut ce este rău înaintea Domnului, ca şi casa lui Ahab, căci el era ginerele casei lui Ahab.<br/>


text:
El a mers cu Ioram, fiul lui Ahab, la război împotriva lui Hazael, regele Siriei, la Ramot în Galaad; şi sirienii l-au rănit pe Ioram.<br/>


text:
Atunci regele Ioram s-a întors la Izreel ca să se vindece de rănile pe care i le-au făcut sirienii la Rama, când a luptat împotriva lui Hazael, regele Siriei. Şi Ahazia, fiul lui Ioram, regele lui Iuda, s-a coborât să-l vadă pe Ioram, fiul lui Ahab, în Izreel, pentru că era bolnav.<br/>


text:
Profetul Elisei a chemat pe unul din fiii profeţilor şi i-a zis: încinge-ţi coapsele şi ia în mână această sticluţă cu untdelemn şi du-te la Ramot, în Galaad.<br/>


text:
Când vei ajunge acolo, caută-l pe Iehu, fiul lui Iosafat, fiul lui Nimşi, şi du-te şi ridică-l din mijlocul fraţilor săi şi adu-l într-o cameră dinăuntru.<br/>


text:
Apoi ia sticluţa cu untdelemn, toarnă-l pe capul lui şi zi: Aşa zice Domnul: Te-am uns rege peste Israel! După aceea să deschizi uşa şi să fugi fără să te Opreşti.<br/>


text:
Când a ajuns, iată, conducătorii armatei stăteau jos; şi el a zis: Am un mesaj pentru tine, conducătorule. Şi Iehu a zis: Pentru care dintre noi? Şi el a zis: Pentru tine, conducătorule.<br/>


text:
Şi Iehu s-a sculat, a intrat în casă şi el i-a turnat untdelemnul pe cap, şi i-a zis: Aşa zice Domnul Dumnezeul lui Israel: Te-am uns rege peste poporul Domnului, peste Israel.<br/>


text:
Să nimiceşti casa stăpânului tău Ahab, şi astfel Eu voi răzbuna sângele slujitorilor mei, profeţii, şi sângele tuturor slujitorilor Domnului vărsat de mâna Izabelei.<br/>


text:
Căci toată casa lui Ahab va pieri; voi nimici pe orice parte bărbătească dintre cei ai lui Ahab, fie sclav, fie liber în Israel.<br/>


text:
Şi voi face casa lui Ahab ca şi casa lui Ieroboam, fiul lui Nebat, şi ca şi casa lui Baeşa, fiul lui Ahia.<br/>


text:
Şi câinii o vor mânca pe Izabela în vecinătatea lui Izreel si nu va fi cine s-o îngroape. Apoi tânărul a deschis uşa şi a fugit.<br/>


text:
Iehu a ieşit la slujitorii stăpânului său şi unul i-a zis: Toate bune? De ce a venit nebunul acesta la tine? Şi el le-a zis: Voi cunoaşteţi pe omul acesta şi ce vorbe poate spune.<br/>


text:
Şi ei au zis: Este o minciună! Spune-ne dar! Şi el a zis: Aşa şi aşa mi-a vorbit, zicând: Aşa zice Domnul: Te-am uns rege peste Israel.<br/>


text:
Atunci fiecare din ei s-a grăbit să-şi ia hainele şi le-au pus sub Iehu pe treapta goală. Apoi au sunat din trompetă, zicând: Iehu este rege!<br/>


text:
Şi astfel Iehu, fiul lui Iosafat, fiul lui Nimşi, a conspirat împotriva lui Ioram. Şi Ioram cu tot Israelul apărau Ramotul din Galaad împotriva lui Hazael, regele Siriei.<br/>


text:
Dar regele Ioram se întorsese la Izreel ca să se vindece de rănile pe care i le făcuseră sirienii când luptase cu Hazael, regele Siriei. Iehu a zis: Dacă asta este voinţa voastră, atunci să nu lăsaţi pe nimeni să iasă şi să fugă din cetate, ca să meargă să spună lucrul acesta în Izreel.<br/>


text:
Şi Iehu s-a urcat într-un car şi s-a dus la Izreel, căci acolo Ioram era bolnav în pat; şi Ahazia, regele lui Iuda, coborâse să-l vadă pe Ioram.<br/>


text:
Santinela stătea în turnul lui Izreel şi când a văzut mulţimea lui Iehu venind, a zis: Văd o mulţime de oameni. Şi Ioram a zis: Ia un călăreţ şi trimite-l să-i întâmpine şi să zică: Veniţi cu pace?<br/>


text:
Călăreţul s-a dus să-l întâlnească şi i-a zis: Aşa zice regele: Vii cu pace? Şi Iehu a răspuns: Ce-ai tu de-a face cu pacea? Treci înapoia mea. Şi santinela a raportat şi a zis: Mesagerul s-a dus până la ei şi nu se mai întoarce.<br/>


text:
Şi Ioram a trimis pe un al doilea călăreţ care a venit la ei şi a zis: Aşa zice regele: Vii cu pace? Şi Iehu a răspuns: Ce-ai tu de-a face cu pacea? Treci înapoia mea.<br/>


text:
Şi santinela a raportat: S-a dus la ei şi nu se mai întoarce; şi alaiul este ca al lui Iehu, fiul lui Nimşi, căci el conduce cu furie!<br/>


text:
Atunci lor am a zis: Pregăteşte carul! Şi ei i-au pregătit carul. Ioram, regele lui Israel, şi Ahazia, regele lui Iuda, au ieşit, fiecare în carul lui, şi s-au dus în întâmpinarea lui Iehu; şi l-au întâlnit în proprietatea lui Nabot din Izreel.<br/>


text:
Când a văzut Ioram pe Iehu, a zis: Vii cu pace, Iehu? Şi el a răspuns: Ce pace, atâta timp cât desfrânările mamei tale Izabela şi vrăjitoriile ei sunt aşa de multe?!<br/>


text:
Şi Iehu a tras cu arcul cu toată puterea şi a lovit pe Ioram între braţe; săgeata a trecut prin inimă şi el a căzut în carul lui.<br/>


text:
Apoi Iehu a zis conducătorului său Bidcar: Ia-l şi aruncă-l în ogorul lui Nabot din Izreel; căci adu-ţi aminte că atunci când mergeam împreună, eu şi tu, călări în urma lui Ahab, tatăl său, Domnul a rostit împotriva lui hotărârea aceasta:<br/>


text:
Am văzut ieri sângele lui Nabot şi sângele fiilor lui, zice Domnul, şi-ţi voi face la fel chiar în ogorul acesta, zice Domnul. Acum ia-l şi aruncă-l în ogor, după Cuvântul Domnului.<br/>


text:
Când Ahazia, regele lui Iuda, a văzut lucrul acesta, a fugit pe drumul care duce la casa din grădină. Iehu l-a urmărit şi a zis: Loviţi-l şi pe el în car! Şi l-au lovit la urcuşul Gur, lângă Ibleam. Dar el a fugit la Meghido şi a murit acolo.<br/>


text:
Slujitorii lui l-au dus într-un car la Ierusalim şi l-au îngropat în mormântul lui, cu părinţii lui, în Cetatea lui David.<br/>


text:
Şi când Iehu a venit la Izreel, Izabela a auzit lucrul acesta, şi-a fardat ochii, şi-a împodobit capul şi se uita pe fereastră.<br/>


text:
Şi el şi-a ridicat faţa spre fereastră şi a zis: Cine este de partea mea? Cine? Şi doi sau trei demnitari s-au uitat la el, apropiindu-se de fereastră.<br/>


text:
Şi el a zis: Aruncaţi-o jos! Ei au aruncat-o jos şi i-a ţâşnit sângele pe zid şi pe cai; şi el a călcat-o în picioare.<br/>


text:
Apoi a intrat, a mâncat şi a băut, şi a zis: Duceţi-vă şi vedeţi de blestemata aceasta şi îngropaţi-o, pentru că este fiică de rege.<br/>


text:
S-au întors şi i-au spus lui Iehu, care a zis: Acesta este Cuvântul Domnului pe care l-a rostit prin robul său Ilie Tişbitul, zicând: Câinii vor mânca în pământul din Izreel carnea Izabelei,<br/>


text:
şi cadavrul Izabelei va fi ca gunoiul pe faţa câmpului, în ogorul din Izreel, aşa încât nu se va mai putea zice: Aceasta este Izabela.<br/>


text:
Ahab avea şaptezeci de fii în Samaria. Iehu a scris scrisori şi le-a trimis la Samaria conducătorilor din Izreel, bătrânilor şi îngrijitorilor copiilor lui Ahab, zicând:<br/>


text:
Şi acum, când veţi primi scrisoarea aceasta, fiindcă aveţi cu voi pe fiii stăpânului vostru, carele şi caii, o cetate fortificată şi arme,<br/>


text:
vedeţi care din fiii stăpânului vostru este cel mai bun şi cel mai potrivit, puneţi-l pe tronul tatălui său şi luptaţi pentru casa stăpânului vostru!<br/>


text:
Dar ei s-au temut foarte tare şi au zis: Iată, cei doi regi n-au putut sta împotriva lui; cum îi vom sta noi împotrivă?<br/>


text:
Şi mai-marele casei şi mai-marele cetăţii, bătrânii şi îngrijitorii copiilor, au trimis să spună lui Iehu, zicând: Noi suntem slujitorii tăi, vom face tot ce ne vei spune, nu vom pune pe nimeni rege; fă ce crezi tu că e bine.<br/>


text:
Atunci Iehu le-a scris o a doua scrisoare, zicând: Dacă sunteţi ai mei şi dacă ascultaţi de glasul meu, luaţi capetele bărbaţilor acelora, fiii stăpânului vostru, şi veniţi la mine, la Izreel, mâine la ora aceasta. Şi cei şaptezeci de fii ai regelui erau cu mai-marii cetăţii, care-i creşteau.<br/>


text:
Când au primit scrisoarea, au luat pe fiii regelui şi au tăiat pe aceşti şaptezeci de oameni; apoi le-au pus capetele în coşuri şi le-au trimis lui Iehu, la Izreel.<br/>


text:
A venit un mesager şi i-a spus, zicând: Au adus capetele fiilor regelui. Şi el a zis: Faceţi-le două grămezi la intrarea porţii, până dimineaţă.<br/>


text:
Şi dimineaţa el a ieşit, a stat înaintea întregului popor şi a zis: Voi sunteţi nevinovaţi! Iată, eu am complotat împotriva stăpânului meu şi l-am omorât; dar cine a omorât pe toţi aceştia?<br/>


text:
Acum să ştiţi că nimic nu va cădea la pământ din cuvântul pe care Domnul l-a rostit împotriva casei lui Ahab; căci Domnul împlineşte ce a spus prin robul Său Ilie.<br/>


text:
Astfel Iehu a ucis pe toţi cei ce au mai rămas din casa lui Ahab la Izreel, pe toţi mai-marii lui, pe prietenii şi pe preoţii lui, şi n-a lăsat să scape nici unul.<br/>


text:
Apoi el s-a sculat şi a plecat la Samaria. Pe drum, în timp ce era la coliba de întâlnire a unor păstori,<br/>


text:
Iehu a dat peste fraţii lui Ahazia, regele lui Iuda, şi a zis: Cine sunteţi voi? Şi ei au răspuns: Suntem fraţii lui Ahazia;şi ne coborâm să salutăm pe fiii regelui şi pe fiii reginei.<br/>


text:
Şi el a zis: Prindeţi-i de vii. Şi i-au prins de vii şi i-au înjunghiat aproape de fântâna colibei păstorilor: patruzeci şi doi de oameni. Iehu n-a lăsat să scape pe nici unul dintre ei.<br/>


text:
Şi plecând de acolo a întâlnit pe Ionadab, fiul lui Recab, care venea înaintea lui. L-a salutat şi i-a zis: Inima ta este tot aşa de dreaptă cum este inima mea faţă de a ta? Şi Ionadab a răspuns: Este. Dacă este, a zis Iehu, dă-mi mâna. Ionadab i-a dat mâna şi Iehu l-a urcat în car.<br/>


text:
Şi când Iehu a venit la Samaria, a ucis pe toţi cei rămaşi din ai lui Ahab în Samaria, până ce i-a nimicit cu desăvârşire, după cuvântul pe care Domnul îl Spusese lui Ilie.<br/>


text:
Şi Iehu a strâns tot poporul şi le-a zis: Ahab a slujit puţin lui Baal, Iehu însă îi va sluji mult.<br/>


text:
Şi acum chemaţi pe toţi profeţii lui Baal, pe toţi slujitorii lui şi pe toţi preoţii lui, să nu lipsească nimeni, căci vreau să aduc o mare jertfă lui Baal; oricine va lipsi, va muri. Dar Iehu făcea aceasta cu viclenie, ca să poată nimici pe toţi închinătorii lui Baal.<br/>


text:
Şi Iehu a trimis mesageri prin tot Israelul. Şi au venit toţi închinătorii lui Baal, încât n-a rămas nimeni care să nu fi venit. Şi când au intrat în casa lui Baal, casa lui Baal s-a umplut de la un capăt la altul.<br/>


text:
Şi Iehu a zis celui care avea în sarcina lui paza hainelor: Scoate haine pentru toţi închinătorii lui Baal. Şi el a adus haine pentru ei.<br/>


text:
Iehu şi Ionadab, fiul lui Recab, au intrat în casa lui Baal şi au zis închinătorilor lui Baal: Căutaţi şi vedeţi să nu fie aici cu voi nici un slujitor al Domnului, ci numai închinători ai lui Baal.<br/>


text:
Şi au intrat să aducă jertfe şi arderi-de-tot. Iehu însă pusese afară optzeci de oameni şi le zisese: Dacă va scăpa vreun om din oamenii pe care i-am dat în mâinile voastre, cel ce-l va lăsa să scape va răspunde cu viaţa sa pentru viaţa aceluia.<br/>


text:
Când au sfârşit de adus arderile-de-tot, Iehu a zis către gărzi şi către conducători: Intraţi şi loviţi-i; nici unul să nu scape. Gărzile şi conducătorii i-au lovit cu ascuţişul săbiei şi le-au aruncat afară cadavrele. Şi de acolo s-au dus la cetatea casei lui Baal.<br/>


text:
Au sfărâmat chipul lui Baal şi au dărâmat casa lui Baal; şi au prefăcut-o într-o casă de gunoi până în ziua de azi.<br/>


text:
Totuşi, Iehu nu s-a abătut de la păcatele lui Ieroboam, fiul lui Nebat, care făcuse pe Israel să păcătuiască, adică de la viţeii de aur din Betel şi din Dan.<br/>


text:
Şi Domnul a zis lui Iehu: Pentru că ai dus bine la îndeplinire ce este drept în ochii Mei şi ai făcut casei lui Ahab potrivit cu tot ce era în inima Mea, fiii tăi până la a patra generaţie vor sta pe tronul lui Israel.<br/>


text:
Dar Iehu n-a căutat să umble în legea Domnului, Dumnezeul lui Israel, cu toată inima lui; el nu s-a depărtat de păcatele lui Ieroboam, cu care el a făcut pe Israel să păcătuiască.<br/>


text:
În zilele acelea, Domnul a început să taie câte o bucată din ţinutul lui Israel; şi Hazael a început să-i cucerească în toate teritoriile lui Israel:<br/>


text:
de la Iordan spre est, tot ţinutul Galaadului, pe gadiţi, rubeniţi şi manasiţi, de la Aroer, care este lângă râul Arnon, până la Galaad şi Basan.<br/>


text:
Şi celelalte fapte ale lui Iehu, tot ce a făcut el şi toată vitejia lui, nu sunt oare scrise în Cartea Cronicilor regilor lui Israel?<br/>


text:
Şi Iehu a adormit cu părinţii lui şi ei l-au îngropat la Samaria. Şi în locul lui a domnit fiul său Ioahaz.<br/>


text:
Când Atalia, mama lui Ahazia, a văzut că fiul ei a murit, s-a sculat şi a omorât pe toţi cei de neam regesc.<br/>


text:
Dar Ioşeba, fiica regelui Ioram, sora lui Ahazia, a luat pe Ioas, fiul lui Ahazia, şi l-a dus din mijlocul fiilor regelui, care au fost omorâţi;şi l-au ascuns de Atalia, pe el şi pe doica lui, în camera paturilor, şi astfel n-a fost omorât.<br/>


text:
Şi în anul al şaptelea Iehoiada a trimis şi a luat pe conducătorii peste o sută ai cheretiţilor şi alergătorilor şi i-a adus la el în Casa Domnului. A făcut legământ cu ei, i-a pus să jure în Casa Domnului şi le-a arătat pe fiul regelui.<br/>


text:
Şi el le-a poruncit, zicând: Acesta este lucrul pe care-l veţi face: O treime din voi, care intră în slujbă în ziua Sabatului şi păzeşte casa regelui,<br/>


text:
o treime va fi la poarta Sur, şi o treime la poarta dinapoia gărzii. Să păziţi bine casa, ca să nu fie atacată.<br/>


text:
Şi două părţi dintre voi, toţi cei ce ies din slujbă în ziua Sabatului, vor păzi Casa Domnului de lângă rege.<br/>


text:
Apoi să-l înconjuraţi pe rege, fiecare cu armele lui în mână, şi să omorâţi pe oricine va intra în rândurile voastre; şi să fiţi cu regele când va ieşi şi când va intra.<br/>


text:
Şi conducătorii peste o sută au îndeplinit tot ce a poruncit preotul Iehoiada. Fiecare şi-a luat oamenii, atât pe cei ce intrau în slujbă cât şi pe cei ce ieşeau din slujbă în ziua Sabatului, şi au venit la preotul Iehoiada.<br/>


text:
Şi preotul a dat conducătorilor peste o sută din suliţele şi din scuturile regelui David, care erau în Casa Domnului.<br/>


text:
Şi gărzile, fiecare cu armele în mână, au înconjurat pe rege, de la latura dreaptă a casei până la latura stângă a casei, lângă altar şi lângă casă.<br/>


text:
Preotul a adus pe fiul regelui, i-a pus coroana regească şi i-a dat mărturia; ei l-au făcut rege şi l-au uns şi, bătând din palme, au zis: Trăiască regele!<br/>


text:
Ea s-a uitat şi iată, regele stătea lângă stâlp, după cum era obiceiul, iar conducătorii şi trompetiştii erau lângă rege; şi tot poporul ţării se bucura şi suna din trompete. Atalia şi-a sfâşiat hainele şi a strigat: Trădare! Trădare!<br/>


text:
Atunci preotul Iehoiada a poruncit conducătorilor peste o sută, care erau puşi peste armată, şi le-a zis: Scoateţi-o afară din rânduri şi ucideţi cu sabia pe oricine va merge după ea. Căci preotul zisese: Să nu fie omorâtă în Casa Domnului!<br/>


text:
Ei deci au pus mâna pe ea şi când a ajuns la intrarea cailor de la casa regelui, a fost omorâtă.<br/>


text:
Şi Iehoiada a făcut un legământ între Domnul, rege şi popor, că ei vor fi poporul Domnului; şi un legământ între rege şi popor.<br/>


text:
Şi tot poporul ţării a intrat în templul lui Baal şi l-au dărâmat, au sfărâmat cu desăvârşire altarele şi icoanele şi au ucis înaintea altarelor pe Matan, preotul lui Baal. Şi preotul Iehoiada a pus gărzi în Casa Domnului.<br/>


text:
Şi el a luat pe conducătorii peste o sută, pe cheretiţi şi pe gărzi, şi pe tot poporul ţării, au coborât pe rege din Casa Domnului şi au venit la casa regelui pe drumul care duce la poarta gărzii. Şi Ioas s-a aşezat pe tronul regilor.<br/>


text:
Şi tot poporul ţării se bucura şi cetatea era liniştită. Căci pe Atalia au omorât-o cu sabia la casa regelui.<br/>


text:
În anul al şaptelea al lui Iehu a început să domnească Ioas. Şi Ioas a domnit patruzeci de ani la Ierusalim; mama lui se numea Ţibia, din Beer-Şeba.<br/>


text:
Şi Ioas a făcut ce este drept înaintea Domnului, în toate zilele în care îl învăţa preotul Iehoiada.<br/>


text:
Şi Ioas a zis preoţilor: Toţi banii consacraţi şi aduşi la Casa Domnului, banii fiecărui om care trece prin numărătoare, banii după estimarea fiecărui om şi toţi banii pe care fiecare om hotărăşte în inima lui să-i aducă la Casa Domnului,<br/>


text:
să-i ia preoţii, fiecare să ia de la cei pe care-i cunoaşte, şi să repare cu ei stricăciunile casei, oriunde se va găsi vreo crăpătură.<br/>


text:
Dar s-a întâmplat că, în anul al douăzeci şi treilea al regelui Ioas, preoţii încă nu reparaseră stricăciunile casei.<br/>


text:
Atunci regele Ioas a chemat pe preotul Iehoiada şi pe ceilalţi preoţi, şi le-a zis: De ce n-aţi reparat stricăciunile casei? Acum să nu mai luaţi bani de la cunoscuţii voştri, ci să-i daţi pentru repararea stricăciunilor casei.<br/>


text:
Preoţii s-au înţeles să nu mai ia bani de la popor, nici să nu mai fie însărcinaţi cu repararea stricăciunilor casei.<br/>


text:
Şi Iehoiada a luat o ladă, a făcut o gaură în capac şi a pus-o aproape de altar, în partea dreaptă a căii de intrare în Casa Domnului; şi preoţii care păzeau pragul puneau în ea toţi banii care se aduceau în Casa Domnului.<br/>


text:
Când vedeau că sunt mulţi bani în ladă, se suia cancelarul regelui cu marele preot, îi puneau în saci şi numărau banii care se aflau în Casa Domnului.<br/>


text:
Şi banii cântăriţi îi dădeau în mâinile celor care făceau lucrul, celor care supravegheau peste Casa Domnului; şi ei îi împărţeau meşterilor şi constructorilor care lucrau la Casa Domnului,<br/>


text:
zidarilor şi cioplitorilor de piatră, pentru cumpărarea lemnelor şi pietrelor cioplite, ca să repare stricăciunile Casei Domnului şi pentru tot ce trebuia la repararea casei.<br/>


text:
Dar din banii ce se aduceau la Casa Domnului nu s-au făcut pentru Casa Domnului cupe de argint, foarfece, tăvi, trompete, nici un vas de aur sau de argint;<br/>


text:
Şi nu se cerea socoteală de la oamenii în ale căror mâini se dădeau banii ca să-i împartă lucrătorilor, căci ei lucrau cu credincioşie.<br/>


text:
Banii de la jertfele pentru vină şi de la jertfele de ispăşire nu erau aduşi în Casa Domnului, ci erau ai preoţilor.<br/>


text:
Atunci Hazael, regele Siriei, s-a urcat şi a luptat împotriva Gatului, şi l-a cucerit. Şi Hazael şi-a întors faţa ca să se urce împotriva Ierusalimului.<br/>


text:
Şi Ioas, regele lui Iuda, a luat toate lucrurile consacrate, pe care le-au consacrat Iosafat, Ioram şi Ahazia, părinţii săi, regii lui Iuda, şi darurile consacrate de el, şi tot aurul ce se afla în vistieriile Casei Domnului şi ale casei regelui, şi le-a trimis la Hazael, regele Siriei, care nu s-a mai urcat împotriva Ierusalimului.<br/>


text:
Celelalte fapte ale lui Ioas şi tot ce a făcut el nu sunt oare scrise în Cartea Cronicilor regilor lui Iuda?<br/>


text:
Şi slujitorii lui s-au răsculat, au conspirat împotriva lui şi au ucis pe Ioas în casa Milo, care este la coborâşul către Sila.<br/>


text:
Căci Iozacar, fiul lui Şimeat, şi Iozabad, fiul lui Şomer, slujitorii lui, l-au lovit şi a murit. Apoi l-au îngropat cu părinţii săi în Cetatea lui David. Şi în locul lui a domnit fiul său Amaţia.<br/>


text:
În anul al douăzeci şi treilea al lui Ioas, fiul lui Ahazia, regele lui Iuda, a început să domnească Ioahaz, fiul lui Iehu, peste Israel la Samaria;şi a domnit şaptesprezece ani.<br/>


text:
El a făcut ce este rău înaintea Domnului şi a urmat păcatele lui Ieroboam, fiul lui Nebat, care făcuse pe Israel să păcătuiască;el nu s-a abătut de la ele.<br/>


text:
Şi mânia Domnului s-a aprins împotriva lui Israel şi i-a dat în mâna lui Hazael, regele Siriei, şi în mâna lui Ben-Hadad, fiul lui Hazael, în toate zilele vieţii acestor regi.<br/>


text:
Şi Ioahaz s-a rugat Domnului şi Domnul l-a ascultat, căci a văzut oprimarea lui Israel, fiindcă regele Siriei îl asuprea.<br/>


text:
Şi Domnul a dat lui Israel un eliberator şi ei au scăpat de sub mâna sirienilor. Copiii lui Israel au locuit în corturile lor, ca mai înainte.<br/>


text:
Cu toate acestea, nu s-au depărtat de păcatele casei lui Ieroboam, care a făcut pe Israel să păcătuiască, ci au umblat în ele; şi chipul Astarteei stătea încă în Samaria.<br/>


text:
Căci din tot poporul El n-a lăsat lui Ioahaz decât cincizeci de călăreţi, zece care şi zece mii de pedeştri; căci regele Siriei i-a nimicit şi i-a făcut ca praful din arie.<br/>


text:
Şi celelalte fapte ale lui Ioahaz, tot ce a făcut el, şi vitejia lui, nu sunt oare scrise în Cartea Cronicilor regilor lui Israel?<br/>


text:
Şi Ioahaz a adormit cu părinţii săi, şi l-au îngropat la Samaria; şi în locul lui a domnit fiul său Ioas.<br/>


text:
În anul al treizeci şi şaptelea al lui Ioas, regele lui Iuda, peste Israel a început să domnească Ioas, fiul lui Ioahaz, la Samaria;şi el a domnit şaisprezece ani.<br/>


text:
Şi el a făcut ce este rău înaintea Domnului; nu s-a depărtat de toate păcatele lui Ieroboam, fiul lui Nebat, care a făcut pe Israel să păcătuiască, ci a umblat în ele.<br/>


text:
Şi celelalte fapte ale lui Ioas, tot ce a făcut el şi vitejia cu care a luptat cu Amaţia, regele lui Iuda, nu sunt oare scrise în Cartea Cronicilor regilor lui Israel?<br/>


text:
Şi Ioas a adormit cu părinţii lui; şi pe tronul lui s-a urcat Ieroboam. Ioas a fost îngropat la Samaria, cu regii lui Israel.<br/>


text:
Când Elisei s-a îmbolnăvit de o boală de care a murit, Ioas, regele lui Israel, a coborât la el şi a plâns peste faţa lui, şi a zis: Părintele meu! Părintele meu! Carul lui Israel şi călărimea lui!<br/>


text:
Apoi Elisei a zis regelui lui Israel: Pune-ţi mâna pe arc. Şi el a pus mâna pe arc şi Elisei şi-a pus mâinile pe mâinile regelui,<br/>


text:
şi a zis: Deschide fereastra dinspre est. Şi el a deschis-o. Şi Elisei a zis: Trage! Şi a tras. Şi Elisei a zis: Aceasta este săgeata de eliberare a Domnului şi săgeata de eliberare de sub sirieni; căci vei bate pe sirieni la Afec, până îi vei nimici.<br/>


text:
Apoi Elisei a zis: Ia arcul! Şi el l-a luat. Şi el a zis regelui lui Israel: Trage în pământ! Şi a tras de trei ori, apoi s-a oprit.<br/>


text:
Omul lui Dumnezeu s-a mâniat pe el şi a zis: Trebuia să fi tras de cinci sau de şase ori, atunci ai fi bătut Siria până ai fi nimicit-o. Dar acum vei bate Siria numai de trei ori.<br/>


text:
Şi s-a întâmplat că pe când îngropau pe un om, iată că au văzut pe una din aceste cete, şi au aruncat pe omul acela în mormântul lui Elisei. De îndată ce omul acela a ajuns şi s-a atins de oasele lui Elisei, a înviat şi a stat pe picioarele lui.<br/>


text:
Dar Domnul S-a îndurat de ei, a avut milă de ei şi Şi-a întors Faţa spre ei, din cauza legământului Său cu Avraam, Isaac şi Iacov, şi până acum n-a vrut să-i nimicească, nici să-i îndepărteze din prezenţa Lui.<br/>


text:
Ioas, fiul lui Ioahaz, a luat înapoi din mâinile lui Ben-Hadad, fiul lui Hazael, cetăţile pe care le-a luat Hazael de la Ioahaz, tatăl său, în timpul războiului. De trei ori l-a bătut Ioas şi a recuperat cetăţile lui Israel.<br/>


text:
În anul al doilea al lui Ioas, fiul lui Ioahaz, regele lui Israel, a început să domnească Amaţia, fiul lui Ioas, regele lui Iuda.<br/>


text:
El era de douăzeci şi cinci de ani când a ajuns rege şi a domnit douăzeci şi nouă de ani în Ierusalim. Numele mamei lui era Ioadan, din Ierusalim.<br/>


text:
El a făcut ce este drept înaintea Domnului, dar nu ca tatăl său David; el a făcut în totul cum a făcut tatăl său Ioas.<br/>


text:
Şi de îndată ce împărăţia s-a consolidat în mâinile lui, a ucis pe slujitorii lui, care uciseseră pe tatăl său, regele.<br/>


text:
Dar pe fiii ucigaşilor nu i-a omorât, după cum este scris în cartea legii lui Moise în care Domnul a poruncit, zicând: Părinţii să nu fie omorâţi pentru copii şi nici copiii să nu fie omorâţi pentru părinţi, ci fiecare om să fie omorât pentru păcatul lui.<br/>


text:
El a bătut din Edom zece mii de bărbaţi în Valea Sării, a luat Sela prin război şi a numit-o Iocteel (Supus lui Dumnezeu), nume pe care l-a păstrat până în ziua de azi.<br/>


text:
Atunci Amaţia a trimis nişte mesageri la Ioas, fiul lui Ioahaz, fiul lui Iehu, regele lui Israel, ca să-i spună: Vino să ne vedem unul pe altul la faţă.<br/>


text:
Şi Ioas, regele lui Israel, a trimis la Amaţia, regele lui Iuda, ca să-i spună: Spinul din Liban a trimis să spună cedrului din Liban: Dă pe fiica ta de soţie fiului meu! Şi o fiară sălbatică din Liban a trecut şi a călcat spinul în picioare.<br/>


text:
Într-adevăr, tu ai bătut pe Edom şi inima te-a făcut să te înalţi. Bucură-te mai bine de mărirea ta şi stai acasă; de ce să stârneşti un rău care ar aduce căderea ta şi a lui Iuda?<br/>


text:
Dar Amaţia n-a ascultat. Şi Ioas, regele lui Israel, s-a urcat; şi el şi Amaţia, regele lui Iuda, şi-au văzut unul altuia faţa la Bet-Şemeşul lui Iuda.<br/>


text:
Şi Ioas, regele lui Israel, a prins pe Amaţia, regele lui Iuda, fiul lui Ioas, fiul lui Ahazia, la Bet-Şemeş, a venit şi a dărâmat zidul Ierusalimului de la poarta lui Efraim până la poarta din colţ, patru sute de coţi.<br/>


text:
Şi el a luat tot aurul şi argintul, şi toate vasele care se aflau în Casa Domnului şi în vistieriile casei regelui, şi ostatici, şi s-a întors la Samaria.<br/>


text:
Şi celelalte fapte ale lui Ioas, ce a făcut el, puterea lui şi cum a luptat împotriva lui Amaţia, regele lui Iuda, nu sunt oare scrise în Cartea Cronicilor regilor lui Israel?<br/>


text:
Şi Ioas a adormit cu părinţii săi, şi a fost îngropat la Samaria cu regii lui Israel. Şi în locul lui a domnit fiul său Ieroboam.<br/>


text:
Şi Amaţia, fiul lui Ioas, regele lui Iuda, a mai trăit cincisprezece ani după moartea lui Ioas, fiul lui Ioahaz, regele lui Israel.<br/>


text:
Şi împotriva lui a avut loc o conspiraţie la Ierusalim şi el a fugit la Lachis; dar l-au urmărit până la Lachis şi acolo l-au omorât.<br/>


text:
Şi tot poporul lui Iuda a luat pe Azaria în vârstă de şaisprezece ani, şi l-a făcut rege în locul tatălui său Amaţia.<br/>


text:
În anul al cincisprezecelea al lui Amaţia, fiul lui Ioas, regele lui Iuda, a început să domnească în Samaria Ieroboam, fiul lui Ioas, regele lui Israel. El a domnit patruzeci şi unu de ani.<br/>


text:
Şi el a făcut ce este rău înaintea Domnului; el nu s-a depărtat de toate păcatele lui Ieroboam, fiul lui Nebat, care a făcut pe Israel să păcătuiască.<br/>


text:
El a luat înapoi graniţele lui Israel de la intrarea Hamatului până la marea din câmpie, după cuvântul pe care Domnul Dumnezeul lui Israel l-a rostit prin slujitorul Său Iona, profetul, fiul lui Amitai, care era din Gat-Hefer.<br/>


text:
Căci Domnul a văzut că suferinţa lui Israel era prea amară, căci nu era nici sclav, nici liber şi nu era nimeni care să ajute pe Israel.<br/>


text:
Şi Domnul nu zisese că va şterge de sub cer numele lui Israel; dar El i-a salvat prin mâna lui Ieroboam, fiul lui Ioas.<br/>


text:
Şi celelalte fapte ale lui Ieroboam, tot ce a făcut el, şi vitejia lui, şi cum a luptat, şi cum a recâştigat pentru Israel Damascul şi Hamatul, care fuseseră ale lui Iuda, nu sunt oare scrise în Cartea Cronicilor regilor lui Israel?<br/>


text:
Şi Ieroboam a adormit cu părinţii săi, cu regii lui Israel, şi în locul lui a domnit fiul său Zaharia.<br/>


text:
În anul al douăzeci şi şaptelea al lui Ieroboam, regele lui Israel, a început să domnească Azaria, fiul lui Amaţia, regele lui Iuda.<br/>


text:
El era de şaisprezece ani când a ajuns rege şi a domnit cincizeci şi doi de ani la Ierusalim. Numele mamei sale era Iecolia din Ierusalim.<br/>


text:
Numai că înălţimile n-au fost îndepărtate; poporul încă mai jertfea şi ardea tămâie pe înălţimi.<br/>


text:
Şi Domnul a lovit pe rege cu lepră şi a fost lepros până în ziua morţii lui, şi locuia într-o casă izolată. Şi Iotam, fiul regelui, era mai-marele palatului regesc, judecând poporul ţării.<br/>


text:
Şi celelalte fapte ale lui Azaria, şi tot ce a făcut el, nu sunt oare scrise în Cartea Cronicilor regilor lui Iuda?<br/>


text:
Şi Azaria a adormit cu părinţii săi şi a fost îngropat cu părinţii săi în Cetatea lui David; şi în locul său a domnit fiul său Iotam.<br/>


text:
În anul al treizeci şi optulea al lui Azaria, regele lui Iuda, a început să domnească peste Israel, în Samaria, Zaharia, fiul lui Ieroboam. El a domnit şase luni.<br/>


text:
Şi el a făcut ce este rău înaintea Domnului, cum au făcut şi părinţii lui; nu s-a depărtat de păcatele lui Ieroboam, fiul lui Nebat, care a făcut pe Israel să păcătuiască.<br/>


text:
Şi Şalum, fiul lui Iabeş, a conspirat împotriva lui, l-a lovit înaintea poporului şi l-a omorât, şi a domnit în locul lui.<br/>


text:
Acesta a fost Cuvântul Domnului pe care El l-a spus lui Iehu, zicând: Fiii tăi vor sta pe tronul lui Israel până în a patra generaţie. Şi aşa a fost.<br/>


text:
Şalum, fiul lui Iabeş, a început să domnească în anul al treizeci şi nouălea al lui Ozia, regele lui Iuda. Şi el a domnit o lună de zile în Samaria.<br/>


text:
Căci Menahem, fiul lui Gadi, s-a urcat din Tirţa, a venit la Samaria şi a lovit pe Şalum, fiul lui Iabeş, şi l-a omorât;şi în locul lui a domnit el.<br/>


text:
Şi celelalte fapte ale lui Şalum şi conspiraţia pe care a făcut-o, iată, sunt scrise în Cartea Cronicilor regilor lui Israel.<br/>


text:
Atunci Menahem a bătut Tifsahul şi pe toţi cei ce erau în el, cu ţinutul lui dinspre Tirţa; l-a bătut pentru că nu-şi deschisese porţile. Şi a spintecat pântecele tuturor femeilor însărcinate dinăuntrul lui.<br/>


text:
În anul al treizeci şi nouălea al lui Azaria, regele lui Iuda, a început să domnească peste Israel Menahem, fiul lui Gadi. Şi el a domnit zece ani în Samaria.<br/>


text:
Şi el a făcut ce este rău înaintea Domnului; în toate zilele lui, el nu s-a depărtat de păcatele lui Ieroboam, fiul lui Nebat, care a făcut pe Israel să păcătuiască.<br/>


text:
Atunci Pul, regele Asiriei, a venit împotriva ţării; şi Menahem a dat lui Pul o mie de talanţi de argint, ca să-l ajute să-şi întărească împărăţia sub domnia lui.<br/>


text:
Menahem a ridicat acest argint de la toţi cei cu bogăţii în Israel, câte cincizeci de sicii de argint de la fiecare, ca să-l dea regelui Asiriei. Şi regele Asiriei nu s-a întors şi nu s-a oprit acolo în ţară.<br/>


text:
Şi celelalte fapte ale lui Menahem, şi tot ce a făcut el, nu sunt oare scrise în Cartea Cronicilor regilor lui Israel?<br/>


text:
În anul al cincizecilea al lui Azaria, regele lui Iuda, a început să domnească peste Israel, în Samaria, Pecahia, fiul lui Menahem. El a domnit doi ani.<br/>


text:
Şi el a făcut ce este rău înaintea Domnului;nu s-a depărtat de păcatele lui Ieroboam, fiul lui Nebat, care a făcut pe Israel să păcătuiască.<br/>


text:
Şi Pecah, fiul lui Remalia, ofiţerul lui, a conspirat împotriva lui şi l-a lovit în Samaria, în palatul casei regelui, ca şi pe Argob şi Arie, având cu el cincizeci de bărbaţi dintre galaadiţi; astfel a omorât el pe Pecahia şi a domnit în locul lui.<br/>


text:
Şi celelalte fapte ale lui Pecahia, şi tot ce a făcut el, iată, sunt scrise în Cartea Cronicilor regilor lui Israel.<br/>


text:
În anul al cincizeci şi doilea al lui Azaria, regele lui Iuda, a început să domnească peste Israel, în Samaria, Pecah, fiul lui Remalia. El a domnit douăzeci de ani.<br/>


text:
În zilele lui Pecah, regele lui Israel, a venit Tiglat-Pileser, regele Asiriei, şi a luat Iionul, şi Abel-Bet-Maaca, şi Ianoah, şi Chedeş, şi Haţor, şi Galaad, şi Galileea, toată ţara lui Neftali; şi pe locuitori i-a dus captivi în Asiria.<br/>


text:
Şi Osea, fiul lui Ela, a făcut o conspiraţie împotriva lui Pecah, fiul lui Remalia, l-a lovit şi l-a omorât şi a domnit în locul lui în anul al douăzecilea al lui Iotam, fiul lui Ozia.<br/>


text:
Şi celelalte fapte ale lui Pecah, şi tot ce a făcut el, iată, sunt scrise în Cartea Cronicilor regilor lui Israel.<br/>


text:
În anul al doilea al lui Pecah, fiul lui Remalia, a început să domnească Iotam, fiul lui Ozia, regele lui Iuda.<br/>


text:
El era de douăzeci şi cinci de ani când a ajuns rege şi a domnit şaisprezece ani la Ierusalim. Numele mamei lui era Ieruşa, fiica lui Ţadoc.<br/>


text:
Numai că înălţimile n-au fost îndepărtate; poporul încă mai jertfea şi ardea tămâie pe înălţimi. Iotam a zidit poarta cea mai înaltă a Casei Domnului.<br/>


text:
Şi celelalte fapte ale lui Iotam, şi tot ce a făcut el, nu sunt oare scrise în Cartea Cronicilor regilor lui Iuda?<br/>


text:
În zilele acelea, Domnul a început să trimită împotriva lui Iuda pe Reţin, regele Siriei, şi pe Pecah, fiul lui Remalia.<br/>


text:
Şi Iotam a adormit cu părinţii săi, şi a fost îngropat cu părinţii săi în cetatea părintelui său David. Şi în locul lui a domnit fiul său Ahaz.<br/>


text:
În anul al şaptesprezecelea al lui Pecah, fiul lui Remalia, a început să domnească Ahaz, fiul lui Iotam, regele lui Iuda.<br/>


text:
Ahaz era de douăzeci de ani când a ajuns rege şi a domnit şaisprezece ani la Ierusalim. El n-a făcut ce este drept înaintea Domnului Dumnezeului său, cum făcuse tatăl său David,<br/>


text:
ci a umblat în calea regilor lui Israel, şi chiar a trecut pe fiul său prin foc, după urâciunile popoarelor pe care Domnul le alungase dinaintea copiilor lui Israel.<br/>


text:
Atunci Reţin, regele Siriei, şi Pecah, fiul lui Remalia, regele lui Israel, s-au urcat cu război împotriva Ierusalimului şi au asediat pe Ahaz, dar n-au putut să-l învingă.<br/>


text:
În timpul acela, Reţin, regele Siriei, a readus Elatul sub stăpânirea Siriei şi a alungat pe iudei din Elat. Sirienii au venit la Elat şi au locuit acolo până în ziua de azi.<br/>


text:
Şi Ahaz a trimis mesageri la Tiglat-Pileser, regele Asiriei, zicând: Eu sunt slujitorul tău şi fiul tău; urcă-te şi scapă-mă din mâna regelui Siriei şi din mâna regelui lui Israel, care s-au sculat împotriva mea.<br/>


text:
Şi Ahaz a luat argintul şi aurul care se aflau în Casa Domnului şi în vistieria casei regelui şi le-a trimis ca dar regelui Asiriei.<br/>


text:
Regele Asiriei l-a ascultat; şi regele Asiriei s-a urcat împotriva Damascului şi l-a capturat, a dus poporul în captivitate la Chir şi a omorât pe Reţin.<br/>


text:
Şi regele Ahaz s-a dus la Damasc înaintea lui Tiglat-Pileser, regele Asiriei, şi a văzut altarul din Damasc. Şi regele Ahaz a trimis preotului Urie forma şi modelul acestui altar, întocmai cum era făcut.<br/>


text:
Şi preotul Urie a făcut un altar întocmai după modelul pe care l-a trimis regele Ahaz din Damasc, Şi preotul Urie l-a făcut înainte de a veni regele Ahaz din Damasc,<br/>


text:
Când regele a venit din Damasc, regele a văzut altarul; apoi regele s-a apropiat de altar şi a adus jertfă pe el.<br/>


text:
Şi a adus pe el arderea-de-tot şi darul de mâncare, a vărsat jertfele de băutură şi a stropit pe altar sângele jertfelor de mulţumire.<br/>


text:
Şi el a mutat dinaintea Casei Domnului altarul de bronz, care era înaintea Domnului, ca să nu mai fie între altarul său şi Casa Domnului, si l-a pus în partea de nord a altarului său.<br/>


text:
Apoi regele Ahaz a poruncit preotului Urie, zicând: Să arzi pe altarul cel mare arderea-de-tot de dimineaţă si darul de mâncare de seară, arderea-de-tot a regelui şi darul lui de mâncare, arderile-de-tot ale întregului popor din ţară şi darurile lor de mâncare, să torni pe el jertfele lor de băutură şi să stropeşti pe el tot sângele arderilor-de-tot şi tot sângele jertfelor. Dar altarul de bronz îl voi folosi ca să întreb pe Domnul<br/>


text:
Şi regele Ahaz a sfărâmat tăbliile de la temelie şi a scos lighenele de pe ele. A dat jos marea de pe boii de bronz care erau sub ea si a pus-o pe o pardoseală de piatră.<br/>


text:
Şi pentru a măguli pe regele Asiriei, a scos din Casa Domnului pridvorul acoperit pentru Sabat, pe care-l zidise în Casă, şi intrarea de afară a regelui.<br/>


text:
Şi celelalte fapte ale lui Ahaz, şi tot ce a făcut el, nu sunt oare scrise în Cartea Cronicilor regilor lui Iuda?<br/>


text:
Şi Ahaz a adormit cu părinţii săi şi a fost îngropat cu părinţii săi în Cetatea lui David. Şi în locul lui a domnit fiul său Ezechia.<br/>


text:
În anul al doisprezecelea al lui Ahaz, regele lui Iuda, a început să domnească peste Israel, la Samaria, Osea, fiul lui Ela. El a domnit nouă ani.<br/>


text:
Şi el a făcut ce este rău înaintea Domnului, dar nu ca regii lui Israel care au fost înainte de el.<br/>


text:
Dar regele Asiriei descoperise o conspiraţie a lui Osea, căci acesta trimisese mesageri lui So, regele Egiptului, şi nu mai plătea tribut regelui Asiriei, aşa cum făcuse an de an; aşa că regele Asiriei l-a închis şi l-a legat în închisoare.<br/>


text:
Atunci regele Asiriei a străbătut toată ţara şi s-a urcat împotriva Samariei, pe care a asediat-o trei ani.<br/>


text:
În anul al nouălea al lui Osea, regele Asiriei a luat Samaria şi a dus pe Israel în exil în Asiria, l-a pus să locuiască la Halah şi la Habor, lângă râul Gozan, şi în cetăţile Mezilor.<br/>


text:
Şi aceasta s-a întâmplat deoarece copiii lui Israel au păcătuit împotriva Domnului Dumnezeului lor, care-i scosese din ţara Egiptului, de sub mâna lui Faraon, regele Egiptului, şi pentru că s-au închinat altor dumnezei.<br/>


text:
Şi ei au umblat după obiceiurile popoarelor, pe care Domnul le alungase dinaintea copiilor lui Israel, şi în obiceiurile pe care le făcuseră regii lui Israel.<br/>


text:
Şi copiii lui Israel au făcut pe ascuns împotriva Domnului Dumnezeului lor, fapte care nu erau drepte. Ei şi-au zidit înălţimi în toate cetăţile lor, de la turnurile de pază până la cetăţile fortificate.<br/>


text:
Şi acolo au ars tămâie pe toate înălţimile, ca şi popoarele pe care le alungase Domnul dinaintea lor, şi au făcut lucruri rele, prin care au mâniat pe Domnul.<br/>


text:
Totuşi, Domnul a mărturisit împotriva lui Israel şi împotriva lui Iuda, prin toţi profeţii Lui şi prin toţi văzătorii, zicând: Întoarceţi-vă de la căile voastre rele şi păziţi poruncile Mele şi legile Mele, potrivit cu toată legea, pe care am poruncit-o părinţilor voştri, si pe care v-am trimis-o prin slujitorii Mei, profeţii.<br/>


text:
Dar ei n-au ascultat, ci şi-au înţepenit gâturile la fel ca părinţii lor, care n-au crezut în Domnul Dumnezeul lor.<br/>


text:
Şi au respins legile Lui şi legământul Lui, pe care-l făcuse cu părinţii lor, şi mărturiile Lui, pe care le mărturisise împotriva lor; ei au umblat după deşertăciune, şi au devenit deşănţaţi, şi au mers după popoarele care erau împrejurul lor, cu privire la care Domnul le poruncise să nu facă asemenea lor.<br/>


text:
Şi ei au părăsit toate poruncile Domnului Dumnezeului lor şi şi-au făcut chipuri turnate, cei doi viţei, şi-au făcut Astartee, s-au închinat la toată oştirea cerului şi au slujit pe Baal.<br/>


text:
Şi ei au făcut pe fiii şi pe fiicele lor să treacă prin foc, s-au dedat la ghicire şi la vrăjitorii, şi s-au vândut pe ei înşişi, ca să facă ce este rău înaintea Domnului, provocându-L la mânie.<br/>


text:
De aceea, Domnul S-a mâniat foarte tare pe Israel şi i-a îndepărtat de la Faţa Lui. N-a rămas decât seminţia lui Iuda.<br/>


text:
Dar nici Iuda n-a păzit poruncile Domnului Dumnezeului lor, ci a umblat în obiceiurile lui Israel, pe care le-a făcut el.<br/>


text:
Şi Domnul a lepădat pe toţi descendenţii lui Israel, i-a umilit şi i-a dat în mâna celor ce-i jefuiau, până ce i-a alungat dinaintea Feţei Sale.<br/>


text:
Căci El a rupt pe Israel de la casa lui David, iar ei au făcut pe Ieroboam, fiul lui Nebat, rege; şi Ieroboam a abătut pe Israel de la calea Domnului şi i-a determinat să comită un mare păcat.<br/>


text:
Căci copiii lui Israel au umblat în toate păcatele pe care le-a făcut Ieroboam; ei nu s-au depărtat de la ele,<br/>


text:
până când Domnul a alungat pe Israel dinaintea Lui, după cum vestise prin toţi slujitorii Lui, profeţii. Aşa a fost dus Israel în captivitate, departe de ţara lui, în Asiria, unde a rămas până în ziua de azi.<br/>


text:
Şi regele Asiriei a adus oameni din Babilon, din Cuta, din Ava, din Hamat şi din Sefarvaim şi i-a aşezat în cetăţile Samariei, în locul copiilor lui Israel. Şi ei au luat în stăpânire Samaria şi au locuit în cetăţile ei.<br/>


text:
Şi când au început să locuiască acolo, nu s-au temut de Domnul; de aceea Domnul a trimis nişte lei în mijlocul lor, care-i omorau.<br/>


text:
Atunci ei au spus regelui Asiriei, zicând: Popoarele pe care le-ai mutat şi le-ai aşezat în cetăţile Samariei nu ştiu cum să slujească Dumnezeului ţării; de aceea, El a trimis nişte lei în mijlocul lor şi iată, îi omoară, pentru că ei nu ştiu cum să slujească Dumnezeului ţării.<br/>


text:
Şi regele Asiriei a poruncit, zicând: Duceţi acolo pe unul din preoţii pe care i-aţi luat în captivitate de acolo; să meargă să locuiască acolo şi să-i înveţe cum să slujească pe Dumnezeul ţării.<br/>


text:
Şi unul din preoţii care fuseseră luaţi captivi din Samaria a venit şi a locuit în Betel, şi i-a învăţat cum să se teamă de Domnul.<br/>


text:
Dar fiecare popor şi-a făcut dumnezeii lui şi i-a pus în casele înălţimilor pe care le-au zidit samaritenii, fiecare popor în cetăţile unde locuia.<br/>


text:
Oamenii din Babilon şi-au făcut pe Sucot-Benot, oamenii din Cut şi-au făcut pe Nergal, oamenii din Hamat şi-au făcut pe Aşima,<br/>


text:
şi cei din Ava şi-au făcut pe Nibhaz şi pe Tartac, iar cei din Sefarvaim îşi ardeau copiii în foc în cinstea lui Adramelec şi Anamelec, dumnezeii din Sefarvaim.<br/>


text:
Ei se temeau şi de Domnul şi din mijlocul lor şi-au făcut preoţi ai înălţimilor, care jertfeau pentru ei în casele înălţimilor.<br/>


text:
Ei se temeau de Domnul, dar slujeau în acelaşi timp şi dumnezeilor lor, după obiceiul popoarelor de unde fuseseră mutaţi.<br/>


text:
Până în ziua de azi ei fac după obiceiurile de la început; nu se închină Domnului şi nici nu fac după legile şi obiceiurile lor, nici după legile şi poruncile pe care le-a dat Domnul copiilor lui Iacov, pe care l-a numit Israel,<br/>


text:
cu care Domnul făcuse legământ şi cărora le-a poruncit, zicând: Să nu vă temeţi de alţi dumnezei, nici să nu vă închinaţi înaintea lor, nici să nu le slujiţi, nici să nu le jertfiţi.<br/>


text:
Ci să vă temeţi numai de Domnul, care v-a scos din ţara Egiptului cu o mare putere şi cu braţ întins; înaintea Lui să vă închinaţi şi Lui să-I aduceţi jertfe.<br/>


text:
Să păziţi şi să împliniţi totdeauna învăţăturile, rânduielile, legea şi poruncile, pe care vi le-a scris El, şi să nu vă temeţi de alţi dumnezei.<br/>


text:
Dar să vă temeţi de Domnul Dumnezeul vostru; şi El vă va elibera din mâna tuturor duşmanilor voştri.<br/>


text:
Naţiunile acestea însă se temeau de Domnul, dar slujeau şi chipurilor lor cioplite; şi copiii lor şi copiii copiilor lor fac până în ziua de azi ce au făcut părinţii lor.<br/>


text:
Şi în anul al treilea al lui Osea, fiul lui Ela, regele lui Israel, a început să domnească Ezechia, fiul lui Ahaz, regele lui Iuda.<br/>


text:
El era de douăzeci şi cinci de ani când a ajuns rege şi a domnit douăzeci şi nouă de ani la Ierusalim. Numele mamei lui era Abi, fiica lui Zaharia.<br/>


text:
El a îndepărtat înălţimile, a dărâmat stâlpii sacri, a tăiat Astarteele şi a sfărâmat în bucăţi şarpele de aramă pe care-l făcuse Moise, deoarece copiii lui Israel arseseră până în zilele acelea tămâie înaintea lui: îl numeau Nehuştan.<br/>


text:
El şi-a pus încrederea în Domnul Dumnezeul lui Israel; şi dintre toţi regii lui Iuda, care au venit după el sau care au fost înainte de el, n-a fost nici unul ca el.<br/>


text:
Căci el s-a alipit de Domnul şi nu s-a depărtat de la El, ci a păzit poruncile pe care Domnul le dăduse lui Moise.<br/>


text:
Şi Domnul a fost cu Ezechia; oriunde s-a dus, el a prosperat. El s-a răsculat împotriva regelui Asiriei şi nu i-a mai fost supus.<br/>


text:
El a bătut pe filisteni până la Gaza împreună cu ţinuturile ei, de la turnul de pază până la cetatea cea întărită.<br/>


text:
Şi în anul al patrulea al regelui Ezechia, care era al şaptelea an al lui Osea, fiul lui Ela, regele lui Israel, Salmanasar, regele Asiriei, s-a urcat împotriva Samariei şi a asediat-o.<br/>


text:
Şi după trei ani a luat-o, în al şaselea an al lui Ezechia, care este al nouălea an al lui Osea, regele lui Israel: atunci a fost luată Samaria.<br/>


text:
Şi regele Asiriei a dus pe Israel în exil în Asiria şi i-a aşezat la Halah şi Habor, lângă râul Gozan, şi în cetăţile mezilor,<br/>


text:
pentru că n-au ascultat de glasul Domnului Dumnezeului lor, ci au călcat legământul Lui şi pentru că nici n-au ascultat, nici n-au împlinit tot ce poruncise Moise, slujitorul Domnului.<br/>


text:
Şi în anul al paisprezecelea al regelui Ezechia, Sanherib, regele Asiriei, s-a urcat împotriva tuturor cetăţilor fortificate ale lui Iuda şi a pus stăpânire pe ele.<br/>


text:
Şi Ezechia, regele lui Iuda, a trimis la Lachis să spună regelui Asiriei, zicând: Am greşit! Retrage-te de la mine; orice îmi vei impune, voi plăti. Şi regele Asiriei a cerut lui Ezechia, regele lui Iuda, trei sute de talanţi de argint şi treizeci de talanţi de aur.<br/>


text:
În timpul acela Ezechia, regele lui Iuda, a tăiat aurul de pe uşile templului Domnului şi de pe uşorii pe care Ezechia, regele lui Iuda, i-a poleit, şi l-a dat regelui Asiriei.<br/>


text:
Atunci regele Asiriei a trimis din Lachis la Ierusalim, împotriva regelui Ezechia, pe Tartan, pe Rab-Saris şi pe Rabşache împreună cu o armată mare şi puternică; şi ei s-au urcat şi au venit la Ierusalim. Şi când s-au urcat, au venit şi s-au oprit lângă canalul de apă al iazului de sus, pe drumul care duce la ogorul înălbitorului.<br/>


text:
Şi când l-au chemat pe rege, au ieşit la ei Eliachim, fiul lui Hilchia, care era peste casa regelui, şi Şebna, secretarul, şi Ioah, fiul lui Asaf, cancelarul.<br/>


text:
Atunci Rabşache le-a zis: Spuneţi, vă rog, lui Ezechia: Aşa vorbeşte marele rege, regele Asiriei: Ce încredere este aceasta pe care te bizui?<br/>


text:
Tu zici că ai sfat şi putere pentru război, dar sunt numai vorbe goale. Aşadar, în cine te încrezi de te răzvrăteşti împotriva mea?<br/>


text:
Şi acum, iată, tu te încrezi în Egipt, în acel toiag de trestie frântă, în care, dacă se va rezema cineva, îşi va înţepa mâna şi o va străpunge; aşa este Faraon, regele Egiptului, pentru toţi cei ce se încred în el.<br/>


text:
Poate îmi veţi spune: Noi ne încredem în Domnul Dumnezeul nostru. Dar nu este El acela ale cărui înălţimi şi altare le-a îndepărtat Ezechia şi a zis lui Iuda şi Ierusalimului: Să vă închinaţi înaintea acestui altar în Ierusalim?<br/>


text:
Acum deci, te sfătuiesc să dai garanţii stăpânului meu, regele Asiriei, şi eu îţi voi da două mii de cai, dacă poţi din partea ta să pui pe ei atâţia călăreţi.<br/>


text:
Şi cum ai putea respinge un conducător dintre cei mai mici slujitori ai stăpânului meu şi să-ţi pui încrederea în Egipt pentru care şi călăreţi?<br/>


text:
Am venit eu oare fără voia Domnului împotriva acestui loc, ca să-l nimicesc? Domnul mi-a zis: Urcă-te împotriva acestei ţări şi nimiceşte-o!<br/>


text:
Atunci Eliachim, fiul lui Hilchia, Şebna şi Ioah, au zis lui Rabşache: Vorbeşte, te rog, slujitorilor tăi în limba siriană, fiindcă o înţelegem; şi nu ne vorbi în limba ebraică, în auzul poporului care este pe zid.<br/>


text:
Dar Rabşache le-a zis: Oare stăpânul meu m-a trimis numai la stăpânul tău şi la tine ca să vorbesc aceste cuvinte? Nu m-a trimis el oare la toţi oamenii care stau pe zid sortiţi să-şi mănânce excrementele şi să-şi bea urina cu voi?<br/>


text:
Atunci Rabşache a stat şi a strigat în limba ebraică şi a vorbit, zicând: Ascultaţi cuvântul marelui rege, regele Asiriei!<br/>


text:
Aşa vorbeşte regele: Să nu vă înşele Ezechia, căci el nu va putea să vă elibereze din mâna mea;<br/>


text:
nici nu-l lăsaţi pe Ezechia să vă facă să vă încredeţi în Domnul, zicând: Domnul ne va scăpa şi cetatea aceasta nu va fi dată în mâna regelui Asiriei.<br/>


text:
Să nu ascultaţi de Ezechia, căci aşa zice regele Asiriei: Faceţi pace cu mine printr-un dar şi ieşiţi afară la mine; şi mâncaţi fiecare din voi din via lui şi din smochinul lui, şi beţi fiecare din apa cisternei lui,<br/>


text:
până voi veni şi vă voi duce într-o ţară ca ţara voastră, o ţară cu grâu şi cu vin, o ţară cu pâine şi cu vii, o ţară cu măslini şi cu miere, ca să trăiţi şi să nu muriţi. Nu ascultaţi deci de Ezechia, când vă convinge, zicând: Domnul ne va scăpa!<br/>


text:
Unde sunt dumnezeii Hamatului şi Arpadului? Unde sunt dumnezeii Sefarvaimului, ai Henei şi ai Ivei? Au scăpat ei Samaria din mâna mea?<br/>


text:
Care din toţi dumnezeii acestor ţări şi-au scăpat ţara din mâna mea, pentru ca şi Domnul să scape Ierusalimul din mâna mea?<br/>


text:
Şi Eliachim, fiul lui Hilchia, căpetenia casei regelui, şi Şebna, secretarul, şi Ioah, fiul lui Asaf, cancelarul, au venit la Ezechia cu hainele sfâşiate şi i-au spus cuvintele lui Rabşache.<br/>


text:
Când regele Ezechia a auzit lucrul acesta, şi-a sfâşiat hainele, s-a acoperit cu un sac şi s-a dus în Casa Domnului.<br/>


text:
El a trimis pe Eliachim, căpetenia casei regelui, şi pe Şebna, secretarul, şi pe cei mai bătrâni dintre preoţi, acoperiţi cu saci, la profetul Isaia, fiul lui Amoţ.<br/>


text:
Şi ei i-au zis: Aşa vorbeşte Ezechia: Ziua aceasta este o zi de necaz, de mustrare şi de blasfemie; căci copiii au ajuns să se nască, dar nu este putere pentru naştere.<br/>


text:
Poate că Domnul Dumnezeul tău va auzi toate cuvintele lui Rabşache, pe care stăpânul său, regele Asiriei, l-a trimis să batjocorească pe Dumnezeul cel viu, şi îl va pedepsi pentru cuvintele pe care Domnul Dumnezeul tău le-a auzit. înalţă deci o rugăciune pentru rămăşiţa care a mai fost lăsată.<br/>


text:
Şi Isaia le-a zis: Aşa veţi zice stăpânului vostru: Aşa vorbeşte Domnul: Nu te teme de cuvintele pe care le-ai auzit şi cu care M-au batjocorit slujitorii regelui Asiriei.<br/>


text:
Iată, voi pune în el un duh aşa că va auzi un zvon şi se va întoarce în ţara lui; şi îl voi face să cadă ucis de sabie în ţara lui.<br/>


text:
Rabşache s-a întors şi a găsit pe regele Asiriei luptând împotriva Libnei, căci el auzise de plecarea lui din Lachis.<br/>


text:
Atunci regele Asiriei a primit următoarea veste cu privire la Tirhaca, regele Etiopiei: Iată, a ieşit ca să facă război cu tine! Aşa că el a trimis din nou mesageri la Ezechia, zicând:<br/>


text:
Astfel veţi vorbi lui Ezechia, regele lui Iuda, zicând: Nu lăsa pe Dumnezeul tău, în care te încrezi, să te înşele, zicând: Ierusalimul nu va fi dat în mâna regelui Asiriei!<br/>


text:
Iată, tu ai auzit ce au făcut regii Asiriei tuturor ţărilor şi cum le-au nimicit cu desăvârşire; vei scăpa tu oare?<br/>


text:
Oare dumnezeii popoarelor, pe care le-au nimicit părinţii mei, au scăpat ei pe Gozan, Haran, Retef si pe fiii lui Eden din Telasar?<br/>


text:
Unde este regele Hamatului, regele Arpadului şi regele cetăţii Sefarvaimului, al Henei şi al Ivei?<br/>


text:
Şi Ezechia a luat scrisoarea din mâna mesagerilor şi a citit-o. Apoi s-a urcat în Casa Domnului şi a întins-o înaintea Domnului.<br/>


text:
Apoi Ezechia s-a rugat înaintea Domnului şi a zis: Doamne, Dumnezeul lui Israel, Cel ce locuieşti între heruvimi, Tu singur eşti Dumnezeu al tuturor împărăţiilor de pe pământ. Tu ai făcut cerul şi pământul.<br/>


text:
Pleacă-Ţi urechea, Doamne, şi ascultă; deschide-Ţi ochii, Doamne, şi priveşte; şi auzi cuvintele lui Sanherib, care a trimis pe Rabşache să batjocorească pe Dumnezeul Cel viu.<br/>


text:
şi că au aruncat în foc pe dumnezeii lor; pentru că ei nu erau dumnezei, ci lucrarea mâinilor oamenilor – lemn şi piatră. De aceea i-au nimicit.<br/>


text:
Şi acum, Doamne, Dumnezeul nostru, scapă-ne, Te rugăm, din mâna lui, ca toate împărăţiile pământului să poată cunoaşte că Tu singur, Doamne, eşti Dumnezeu.<br/>


text:
Atunci Isaia, fiul lui Amoţ, a trimis la Ezechia, zicând: Aşa vorbeşte Domnul Dumnezeul lui Israel: Am auzit ceea ce M-ai rugat cu privire la Sanherib, regele Asiriei.<br/>


text:
Acesta este cuvântul pe care l-a spus Domnul despre el: Fecioara, fiica Sionului, te dispreţuieşte şi râde de tine; fiica Ierusalimului a dat din cap înapoia ta!<br/>


text:
Pe cine ai batjocorit şi ai blasfemat tu? Şi împotriva cui ai ridicat glasul şi ţi-ai înălţat ochii? Împotriva Sfântului lui Israel!<br/>


text:
Prin mesagerii tăi ai batjocorit pe Domnul şi ai zis: Cu mulţimea carelor mele m-am urcat pe înălţimea munţilor, pe coastele Libanului; voi tăia cedrii lui cei mai înalţi şi chiparoşii lui cei mai aleşi; voi intra până la locuinţele sale cele mai îndepărtate şi în pădurea lui care este ca o livadă roditoare.<br/>


text:
Eu am săpat şi am băut ape străine şi cu tălpile picioarelor mele am secat toate râurile Egiptului.<br/>


text:
N-ai auzit că Eu de mult am făcut acest lucru şi că l-am hotărât din vremurile străvechi? Acum însă am făcut să se împlinească, pentru ca să prefaci cetăţi fortificate în mormane de dărâmături.<br/>


text:
De aceea locuitorii lor au fost fără putere, au fost îngroziţi şi făcuţi de ruşine; au fost ca iarba de pe câmp şi ca ierburile verzi, ca iarba de pe acoperişuri şi ca grâul care se usucă înainte de creştere.<br/>


text:
Pentru că furia ta împotriva Mea şi pentru că aroganţa ta au ajuns până la urechile Mele, de aceea voi pune belciugul Meu în nările tale şi zăbala Mea în buzele tale şi te voi face să te întorci pe drumul pe care ai venit.<br/>


text:
Acesta îţi va fi semnul: Anul acesta veţi mânca doar ce creşte de la sine; şi în al doilea an ce va răsări din rădăcinile rămase; dar în al treilea an să semănaţi, să seceraţi, să plantaţi vii şi să mâncaţi din rodul lor.<br/>


text:
Şi rămăşiţa care va scăpa din casa lui Iuda va prinde iarăşi rădăcini dedesubt şi va da rod deasupra.<br/>


text:
Căci din Ierusalim va ieşi o rămăşiţă şi din Muntele Sionului cei ce vor scăpa. Râvna Domnului va face lucrul acesta.<br/>


text:
De aceea, aşa vorbeşte Domnul cu privire la regele Asiriei: Nu va intra în cetatea aceasta, nici nu va arunca săgeţi în ea, nu va sta înaintea ei cu scutul, nici nu va ridica împotriva ei întărituri de asediu.<br/>


text:
Căci Eu voi apăra cetatea aceasta, ca s-o salvez, din cauza Mea şi din cauza slujitorului Meu David.<br/>


text:
În noaptea aceea a ieşit Îngerul Domnului şi a ucis în tabăra asirienilor o sută optzeci şi cinci de mii de oameni. Şi când locuitorii s-au sculat dimineaţa, iată, toate trupurile asirienilor zăceau moarte.<br/>


text:
Şi s-a întâmplat că, pe când se închina în templul dumnezeului său Nisroc, Adramelec şi Şareţer, fiii săi, l-au ucis cu sabia şi au fugit în ţara Ararat. Şi în locul lui a domnit fiul său Esar-Hadon.<br/>


text:
În zilele acelea, Ezechia a fost bolnav pe moarte. Şi profetul Isaia, fiul lui Amoţ, a venit la el şi i-a zis: Aşa vorbeşte Domnul: Pune-ţi casa în ordine, căci vei muri şi nu vei mai trăi.<br/>


text:
Doamne, adu-Ţi aminte, Te rog, că am umblat înaintea Ta în adevăr şi cu toată inima şi am făcut ce este bine înaintea Ta! Şi Ezechia a plâns cu amar.<br/>


text:
Întoarce-te şi spune lui Ezechia, căpetenia poporului Meu: Aşa vorbeşte Domnul Dumnezeul tatălui tău David: Ţi-am auzit rugăciunea şi ţi-am văzut lacrimile; iată, te voi însănătoşi: a treia zi te vei urca la Casa Domnului.<br/>


text:
Voi mai adăuga la zilele tale cincisprezece ani şi te voi elibera, pe tine şi pe cetatea aceasta, din mâna regelui Asiriei; şi voi apăra cetatea aceasta de dragul Meu şi de dragul slujitorului Meu David.<br/>


text:
Apoi Isaia a zis: Luaţi o turtă de smochine. Şi au luat-o şi au pus-o pe umflătură, şi Ezechia S-a însănătoşit.<br/>


text:
Şi Ezechia a zis lui Isaia: Care va fi semnul că Domnul mă va vindeca şi că mă voi urca a treia zi la Casa Domnului?<br/>


text:
Şi Isaia a zis: Iată, din partea Domnului, semnul că Domnul va împlini lucrul pe care l-a rostit: Vrei să treacă umbra zece trepte înainte sau să se întoarcă zece trepte înapoi?<br/>


text:
Şi Ezechia a răspuns: E uşor ca umbra să treacă zece trepte înainte; nu aşa, mai bine să se dea umbra înapoi cu zece trepte.<br/>


text:
Şi Isaia, profetul, s-a rugat Domnului şi El a dat umbra înapoi cu zece trepte din locul în care se coborâse pe cadranul lui Ahaz.<br/>


text:
În acelaşi timp, Berodac-Baladan, fiul lui Baladan, regele Babilonului, a trimis o scrisoare şi un dar lui Ezechia;căci auzise că Ezechia fusese bolnav.<br/>


text:
Şi Ezechia i-a ascultat pe mesageri şi le-a arătat toată casa lucrurilor sale preţioase, argintul şi aurul, mirodeniile şi untdelemnul cel preţios, casa lui cu arme şi tot ce se afla în vistieriile lui; n-a fost nimic în casa lui, nici în împărăţia lui pe care Ezechia să nu-l fi arătat.<br/>


text:
Atunci profetul Isaia a venit la regele Ezechia şi i-a zis: Ce au zis oamenii aceia şi de unde au venit la tine? Şi Ezechia a zis: Au venit dintr-o ţară îndepărtată, din Babilon.<br/>


text:
Şi Isaia a zis: Ce au văzut în casa ta? Ezechia a răspuns: Au văzut tot ce este în casa mea; nu este nimic în vistieriile mele pe care să nu li-l fi arătat.<br/>


text:
Iată, vor veni zile când se va duce în Babilon tot ce este în casa ta şi tot ce au strâns părinţii tăi până în ziua de azi;nu va rămâne nimic, zice Domnul.<br/>


text:
Şi vor lua din fiii tăi, care vor ieşi din tine, care ţi se vor naşte, şi-i vor face fameni în palatul regelui Babilonului.<br/>


text:
Atunci Ezechia a zis lui Isaia: Cuvântul Domnului, pe care l-ai rostit, este bun. Căci el îşi zicea: Va fi bine, pentru că va fi pace şi linişte în timpul vieţii mele!<br/>


text:
Şi celelalte fapte ale lui Ezechia, toată puterea lui şi cum a făcut iazul şi apeductul, prin care a adus apă în cetate, nu sunt oare scrise în Cartea Cronicilor regilor lui Iuda?<br/>


text:
Manase era de doisprezece ani când a ajuns rege şi a domnit cincizeci şi cinci de ani la Ierusalim. Şi numele mamei lui era Hefţiba.<br/>


text:
Şi el a făcut ce este rău înaintea Domnului, după urâciunile popoarelor pe care le alungase Domnul dinaintea copiilor lui Israel.<br/>


text:
Căci el a zidit din nou înălţimile, pe care Ezechia, tatăl său, le dărâmase; a ridicat altare lui Baal şi a făcut o Astartee, cum făcuse Ahab, regele lui Israel, şi s-a închinat înaintea întregii oştiri a cerului şi i-a slujit.<br/>


text:
Şi-a făcut fiul să treacă prin foc, practica ghicirea şi vrăjitoria, şi consulta oameni care chemau duhurile şi ghiceau viitorul. El a făcut mult rău înaintea Domnului, provocându-L la mânie.<br/>


text:
Ba chiar a pus idolul Astarteei, pe care-l făcuse, în casa despre care Domnul zisese lui David şi fiului său Solomon: în casa aceasta şi în Ierusalim, pe care l-am ales dintre toate seminţiile lui Israel, vreau să pun pentru totdeauna Numele Meu.<br/>


text:
Şi nu voi mai face ca piciorul lui Israel să pribegească afară din ţara pe care am dat-o părinţilor lui – numai să aibă grijă să împlinească tot ce le-am poruncit şi toată legea pe care le-a dat-o robul Meu Moise.<br/>


text:
Dar ei n-au ascultat; şi Manase i-a ademenit să facă rău mai mult decât naţiunile pe care Domnul le nimicise dinaintea copiilor lui Israel.<br/>


text:
Pentru că Manase, regele lui Iuda, a făcut aceste urâciuni (el a păcătuit mai rău decât toţi amoriţii dinaintea lui, şi a făcut pe Iuda să păcătuiască prin idolii săi),<br/>


text:
iată ce zice Domnul Dumnezeul lui Israel: Voi aduce peste Ierusalim şi peste Iuda nenorociri care vor asurzi urechile oricui va auzi vorbindu-se de ele.<br/>


text:
Şi voi întinde peste Ierusalim frânghia de măsurat a Samariei şi cumpăna casei lui Ahab; voi şterge Ierusalimul ca pe o farfurie, care se şterge şi se întoarce cu faţa în jos.<br/>


text:
Voi părăsi rămăşiţa moştenirii Mele, şi îi voi da în mâinile duşmanilor lor; şi vor ajunge de jaful şi prada tuturor duşmanilor lor,<br/>


text:
pentru că au făcut ce este rău înaintea Mea şi M-au provocat la mânie din ziua când părinţii lor au ieşit din Egipt până în ziua de azi!<br/>


text:
În plus, Manase a vărsat foarte mult sânge nevinovat, până când a umplut Ierusalimul de la un capăt la celălalt, pe lângă păcatul lui cu care l-a făcut pe Iuda să păcătuiască, făcând ce este rău înaintea Domnului.<br/>


text:
Celelalte fapte ale lui Manase, tot ce a făcut el, şi păcatul pe care l-a făcut, nu sunt oare scrise în Cartea Cronicilor regilor lui Iuda?<br/>


text:
Manase a adormit cu părinţii săi, şi a fost îngropat în grădina casei, în grădina lui Uza. Şi, în locul lui, a domnit fiul său Amon.<br/>


text:
Amon avea douăzeci şi doi de ani când a ajuns rege, şi a domnit doi ani la Ierusalim. Numele mamei lui era Meşulemet, fiica lui Haruţ, din Iotba.<br/>


text:
a umblat în toate căile în care umblase tatăl său; şi a slujit idolilor cărora le slujise tatăl său, şi s-a închinat înaintea lor.<br/>


text:
Dar poporul ţării a executat pe toţi acei ce conspiraseră împotriva regelui Amon. Şi poporul ţării l-a făcut pe fiul său, Iosia, rege în locul său.<br/>


text:
Celelalte fapte ale lui Amon, şi ce a făcut el, nu sunt oare scrise în Cartea Cronicilor regilor lui Iuda?<br/>


text:
Şi el a fost îngropat în mormântul său, în grădina lui Uza. Şi, în locul lui, a domnit fiul său Iosia.<br/>


text:
Iosia avea opt ani când a devenit rege, şi a domnit treizeci şi unu de ani la Ierusalim. Numele mamei lui era Iedida, fiica lui Adaia, din Boţcat.<br/>


text:
Şi el a făcut ce este bine înaintea Domnului, şi a umblat în toate căile tatălui său David; nu s-a abătut nici la dreapta, nici la Stânga.<br/>


text:
S-a întâmplat ca în anul al optsprezecelea al regelui Iosia, regele să trimită în Casa Domnului pe Şafan, scriitorul, fiul lui Aţalia, fiul lui Meşulam, zicându-i:<br/>


text:
Urcă-te la marele preot Hilchia şi spune-i să numere argintul adus în Casa Domnului, pe care l-au adunat de la popor cei ce păzesc pragul.<br/>


text:
Şi să se dea argintul în mâna celor ce fac lucrarea în Casa Domnului, care sunt supraveghetori în Casa Domnului; ei să-l dea celor ce sunt în Casa Domnului şi fac lucrul, ca să repare stricăciunile casei,<br/>


text:
şi anume: dulgherilor, zidarilor şi pietrarilor, şi să cumpere lemn şi piatră cioplită, ca să repare casa.<br/>


text:
Atunci marele preot Hilchia a zis lui Şafan, scriitorul: Am găsit Cartea Legii în Casa Domnului. Şi Hilchia a dat cartea lui Şafan, şi el a citit-o.<br/>


text:
Apoi scriitorul Şafan s-a dus să înştiinţeze pe rege şi a zis: Slujitorii tăi au strâns argintul care se afla în casă, şi l-au dat în mâna celor ce fac lucrarea, care supraveghează Casa Domnului.<br/>


text:
Şafan, scriitorul, a mai spus regelui, zicând: Preotul Hilchia mi-a dat o carte. Şi Şafan a citit-o înaintea regelui.<br/>


text:
Atunci regele a dat porunca aceasta preotului Hilchia, lui Ahicam, fiul lui Şafan, lui Acbor, fiul lui Mica, lui Şafan, scriitorul, şi lui Asaia, slujitorul regelui:<br/>


text:
Duceţi-vă şi întrebaţi pe Domnul pentru mine, pentru popor şi pentru Iuda, cu privire la cuvintele cărţii acesteia care s-a găsit; căci mare este mânia Domnului, care s-a ridicat împotriva noastră, pentru că părinţii noştri n-au ascultat de cuvintele cărţii acesteia, şi n-au împlinit tot ce ne este poruncit în ea.<br/>


text:
Preotul Hilchia, Ahicam, Acbor, Şafan şi Asaia s-au dus la profetesa Hulda, soţia lui Şalum, fiul lui Ticva, fiul lui Harhas, responsabil cu garderoba (ea locuia în Ierusalim în al doilea cartier.) Şi ei au vorbit cu ea.<br/>


text:
Apoi ea le-a zis: Aşa vorbeşte Domnul Dumnezeul lui Israel: Spuneţi omului care v-a trimis la mine:<br/>


text:
Aşa vorbeşte Domnul: Iată, voi trimite nenorociri peste locul acesta şi peste locuitorii lui, după toate cuvintele cărţii pe care a citit-o regele lui Iuda.<br/>


text:
Pentru că M-au părăsit şi au ars tămâie altor dumnezei, provocându-Mă la mânie prin toate lucrările mâinilor lor. De aceea, mânia Mea se va aprinde împotriva acestui loc şi nu se va Stinge.<br/>


text:
Dar să spuneţi regelui lui Iuda, care v-a trimis să întrebaţi pe Domnul: Aşa vorbeşte Domnul Dumnezeul lui Israel, despre cuvintele pe care le-ai auzit:<br/>


text:
Pentru că ţi s-a muiat inima, pentru că te-ai umilit înaintea Domnului când ai auzit ce am spus împotriva acestui loc şi împotriva locuitorilor lui, care vor ajunge o pustiire şi un blestem, şi pentru că ţi-ai sfâşiat hainele şi ai plâns înaintea Mea, şi Eu te-am auzit, zice Domnul,<br/>


text:
de aceea, iată, te voi adăuga la părinţii tăi, vei fi adăugat în pace în mormântul tău; şi ochii tăi nu vor vedea toate nenorocirile pe care le voi aduce peste locul acesta. Şi ei au adus regelui răspunsul acesta.<br/>


text:
Şi regele s-a urcat la Casa Domnului, cu toţi bărbaţii lui Iuda şi cu toţi locuitorii Ierusalimului, preoţii, profeţii şi tot poporul, de la cel mai mic până la cel mai mare; şi el a citit înaintea lor toate cuvintele din Cartea Legământului, care fusese găsită în Casa Domnului.<br/>


text:
Regele a stat lângă un stâlp şi a făcut legământ înaintea Domnului, ca să urmeze pe Domnul şi să păzească poruncile, învăţăturile şi legile Lui, din toată inima şi din tot sufletul lui, ca să împlinească astfel cuvintele legământului acestuia, scrise în cartea aceasta. Şi tot poporul a intrat în legământ.<br/>


text:
Şi regele a poruncit marelui preot Hilchia, preoţilor de al doilea ordin, şi păzitorilor pragului, să scoată din templul Domnului toate obiectele care fuseseră făcute pentru Baal, pentru Astarteea, şi pentru toată oştirea cerurilor: şi le-a ars afară din Ierusalim, în ogoarele Chedronului, şi a pus să le ducă cenuşa la Betel.<br/>


text:
A alungat preoţii idolatri pe care regii lui Iuda i-au pus să ardă tămâie pe înălţimi, în cetăţile lui Iuda şi în împrejurimile Ierusalimului, şi pe cei ce ardeau tămâie lui Baal, soarelui şi lunii, constelaţiilor şi întregii oştiri a cerurilor.<br/>


text:
Şi a scos din Casa Domnului idolul Astarteei, şi l-a dus afară din Ierusalim la pârâul Chedron; l-a ars la pârâul Chedron şi l-a prefăcut în cenuşă, iar cenuşa i-a aruncat-o pe mormintele copiilor poporului.<br/>


text:
A dărâmat casele sodomiţilor care erau în Casa Domnului, şi unde femeile împleteau corturi pentru Astarteea.<br/>


text:
A adus pe toţi preoţii din cetăţile lui Iuda; a pângărit înălţimile unde ardeau preoţii tămâie, de la Gheba până la Beer-Şeba; şi a dărâmat înălţimile de la porţi, cea care era la intrarea porţii lui Iosua, guvernatorul cetăţii, şi cea care era la stânga porţii cetăţii.<br/>


text:
Totuşi preoţii înălţimilor nu se urcau la altarul Domnului în Ierusalim, ci mâncau azimi în mijlocul fraţilor lor.<br/>


text:
Şi regele a pângărit Tofetul, în Valea Fiilor lui Hinom, ca nimeni să nu-şi mai treacă fiul sau fiica prin foc în cinstea lui Moloh.<br/>


text:
A îndepărtat caii pe care regii lui Iuda îi închinaseră soarelui, la intrarea Casei Domnului, lângă camera dregătorului Netan-Melec, care locuia la periferie; şi a ars în foc carele soarelui.<br/>


text:
Regele a dărâmat altarele de pe acoperişul camerei de sus a lui Ahaz, pe care le făcuseră regii lui Iuda, şi altarele pe care le făcuse Manase în cele două curţi ale Casei Domnului; după ce le-a sfărâmat şi le-a luat de acolo, le-a aruncat ţărâna în pârâul Chedron.<br/>


text:
Regele a pângărit înălţimile care erau în faţa Ierusalimului, pe partea dreaptă a Muntelui Pierzării, şi pe care le zidise Solomon, regele lui Israel, Astarteei, urâciunea sidonienilor, lui Chemoş, urâciunea Moabului, şi lui Milcom, urâciunea fiilor lui Amon.<br/>


text:
A dărâmat şi altarul de la Betel, şi înălţimea făcută de Ieroboam, fiul lui Nebat, care făcuse pe Israel să păcătuiască; şi a ars înălţimea şi a prefăcut-o în ţărână, şi a ars idolul Astarteei.<br/>


text:
Când Iosia s-a întors, a văzut mormintele care erau acolo în munte. Şi el a trimis să ia oasele din morminte şi le-a ars pe altar şi l-a pângărit, după Cuvântul Domnului, rostit prin omul lui Dumnezeu, care vestise aceste cuvinte.<br/>


text:
Apoi a zis: Ce este piatra aceasta de mormânt pe care o văd? Şi oamenii din cetate i-au răspuns: Este mormântul omului lui Dumnezeu care a venit din Iuda şi a proclamat împotriva altarului din Betel lucrurile acestea pe care le împlineşti tu.<br/>


text:
Şi el a zis: Lăsaţi-l; nimeni să nu-i mişte oasele! Astfel au păstrat oasele lui împreună cu ale profetului care venise din Samaria.<br/>


text:
Iosia a mai înlăturat toate templele idolatre ale înălţimilor care se aflau în cetăţile Samariei, şi pe care le făcuseră regii lui Israel, ca să mânie pe Domnul; a făcut cu ele întocmai cum făcuse în Betel.<br/>


text:
A înjunghiat pe altare pe toţi preoţii înălţimilor, care erau acolo, şi a ars pe ele oase de oameni. Apoi s-a întors la Ierusalim.<br/>


text:
Regele a dat următoarea poruncă întregului popor: Sărbătoriţi Pastele în cinstea Domnului Dumnezeului vostru, cum este scris în această carte a legământului.<br/>


text:
Paşti ca acestea sigur nu se sărbătoriseră din vremea judecătorilor care judecau pe Israel şi în tot timpul regilor lui Israel şi al regilor lui Iuda.<br/>


text:
Dar în al optsprezecelea an al regelui Iosia s-au sărbătorit aceste Paşti în cinstea Domnului, la Ierusalim.<br/>


text:
Mai mult, Iosia a stârpit pe cei ce chemau duhurile, pe cei ce prevesteau viitorul, terafimii, idolii şi toate urâciunile care se vedeau în ţara lui Iuda şi la Ierusalim, ca să împlinească astfel cuvintele legii, scrise în cartea pe care o găsise preotul Hilchia în Casa Domnului.<br/>


text:
Înainte de Iosia, n-a fost nici un rege care să se întoarcă la Domnul ca el, din toată inima, din tot sufletul şi din toată puterea lui, întocmai după toată Legea lui Moise; şi nici după el n-a fost nici unul ca el.<br/>


text:
Totuşi Domnul nu S-a întors din înverşunarea marii Lui mânii, de care era aprins împotriva lui Iuda, din cauza tuturor lucrurilor cu care-L provocase Manase.<br/>


text:
Şi Domnul a zis: Voi lepăda şi pe Iuda dinaintea Mea, cum am lepădat pe Israel, şi voi lepăda cetatea aceasta a Ierusalimului, pe care o alesesem, şi casa despre care am zis: Acolo va fi Numele Meu.<br/>


text:
Celelalte fapte ale lui Iosia, şi tot ce a făcut el, nu sunt oare scrise în Cartea Cronicilor regilor lui Iuda?<br/>


text:
Pe vremea sa, Faraon Neco, regele Egiptului, s-a urcat în ajutorul regelui Asiriei, la Râul Eufrat; şi regele Iosia s-a dus împotriva lui. Şi când l-a văzut, Faraon Neco l-a omorât la Meghido.<br/>


text:
Slujitorii Lui i-au dus trupul din Meghido într-un car, l-au adus la Ierusalim şi l-au îngropat în mormântul lui. Şi poporul ţării a luat pe Ioahaz, fiul lui Iosia, l-a uns şi l-a făcut rege în locul tatălui său.<br/>


text:
Ioahaz avea douăzeci şi trei de ani când a devenit rege, şi a domnit trei luni la Ierusalim. Numele mamei lui era Hamutal, fiica lui Ieremia, din Libna.<br/>


text:
Faraon Neco l-a pus în închisoarea din Ribla, în ţara Hamatului, ca să nu mai domnească la Ierusalim; şi a impus asupra ţării un tribut de o sută de talanţi de argint şi de un talant de aur.<br/>


text:
Şi Faraon Neco a pus rege pe Eliachim, fiul lui Iosia, în locul tatălui său Iosia, şi i-a schimbat numele în Ioiachim. Şi Faraon a luat pe Ioahaz şi a mers în Egipt, şi Ioahaz a murit acolo.<br/>


text:
Ioiachim a dat lui Faraon argintul şi aurul; dar a trebuit să pună impozit asupra ţării ca să poată da banii după porunca lui Faraon;el a pretins argintul şi aurul de la poporul ţării, de la fiecare potrivit cu estimarea lui, ca să-l dea lui Faraon Neco.<br/>


text:
Ioiachim avea douăzeci şi cinci de ani când a devenit rege, şi a domnit unsprezece ani la Ierusalim. Numele mamei lui era Zebuda, fiica lui Pedaia, din Ruma.<br/>


text:
Pe vremea sa, Nebucadneţar, regele Babilonului, a pornit cu război, şi Ioiachim i-a fost supus trei ani; dar s-a răsculat din nou împotriva lui.<br/>


text:
Atunci Domnul a trimis împotriva lui Ioiachim cete de caldei, cete de sirieni, cete de moabiţi şi cete de amoniţi; le-a trimis împotriva lui Iuda, ca să-l nimicească, după cuvântul pe care-l spusese Domnul prin robii Săi profeţii.<br/>


text:
Lucrul acesta s-a întâmplat numai după porunca Domnului, care voia să lepede pe Iuda dinaintea Lui, din cauza tuturor păcatelor săvârşite de Manase,<br/>


text:
şi din cauza sângelui nevinovat pe care-l vărsase Manase; căci el umpluse Ierusalimul cu sânge nevinovat, lucru pe care Domnul n-a vrut să-l ierte.<br/>


text:
Celelalte fapte ale lui Ioiachim şi tot ce a făcut el, nu sunt oare scrise în Cartea Cronicilor regilor lui Iuda?<br/>


text:
Şi regele Egiptului n-a mai ieşit din ţara lui, pentru că regele Babilonului luase tot ce era al regelui Egiptului, de la pârâul Egiptului până la râul Eufrat.<br/>


text:
Ioiachin avea optsprezece ani când a devenit rege, şi a domnit trei luni la Ierusalim. Numele mamei lui era Nehuşta, fiica lui Elnatan, din Ierusalim.<br/>


text:
În vremea aceea, slujitorii lui Nebucadneţar, regele Babilonului, s-au urcat împotriva Ierusalimului, şi cetatea a fost asediată.<br/>


text:
Nebucadneţar, regele Babilonului, a venit înaintea cetăţii în timp ce o asediau slujitorii lui.<br/>


text:
Atunci Ioiachin, regele lui Iuda, cu mama lui, cu slujitorii lui, cu conducătorii lui şi cu ofiţerii lui s-au dus la regele Babilonului; şi, în al optulea an al domniei lui, regele Babilonului l-a luat prizonier.<br/>


text:
Şi a dus de acolo toate vistieriile Casei Domnului şi vistieriile casei regelui; şi a sfărâmat toate vasele de aur pe care le făcuse Solomon, regele lui Israel, în templul Domnului, cum spusese Domnul.<br/>


text:
Şi a dus în captivitate tot Ierusalimul, pe toţi conducătorii şi pe toţi oamenii viteji, în număr de zece mii, cu toţi meşterii şi fierarii. N-a mai rămas nimeni afară de cei mai săraci oameni din ţară.<br/>


text:
Şi pe Ioiachin l-a dus captiv în Babilon. Şi a dus în captivitate, din Ierusalim la Babilon, pe mama regelui, pe soţiile regelui, pe ofiţerii lui şi pe mai-marii ţării,<br/>


text:
pe toţi războinicii, în număr de şapte mii, pe meşteri şi pe fierari, în număr de o mie, toţi cei care erau oameni viteji şi buni pentru război. Pe aceştia regele Babilonului i-a adus captivi în Babilon.<br/>


text:
Şi regele Babilonului a pus rege, în locul lui Ioiachin, pe unchiul său Matania, căruia i-a schimbat numele în Zedechia.<br/>


text:
Zedechia avea douăzeci şi unu de ani când a devenit rege, şi a domnit unsprezece ani la Ierusalim. Numele mamei sale era Hamutal, fiica lui Ieremia, din Libna.<br/>


text:
Şi lucrul acesta s-a întâmplat din cauza mâniei Domnului împotriva Ierusalimului şi împotriva lui Iuda, pe care voia să-i lepede dinaintea Lui. Şi Zedechia s-a răsculat împotriva regelui Babilonului.<br/>


text:
În al nouălea an al domniei lui Zedechia, în ziua a zecea a lunii a zecea, Nebucadneţar, regele Babilonului, a venit cu toată armata lui împotriva Ierusalimului; şi-a aşezat tabăra înaintea lui şi a construit un zid de asediu împrejurul lui.<br/>


text:
În ziua a noua a lunii a patra foametea era aşa de mare în cetate încât nu era pâine pentru poporul ţării.<br/>


text:
Atunci s-a făcut o spărtură în zidul cetăţii şi toţi oamenii de război au fugit noaptea, pe drumul porţii dintre cele două ziduri de lângă grădina regelui, deşi caldeii îşi aşezaseră tabăra în jurul cetăţii. Şi regele a apucat-o pe drumul care duce în câmpie.<br/>


text:
Dar armata caldeilor l-a urmărit pe rege şi l-au ajuns în câmpiile Ierihonului. Şi toată armata lui s-a risipit de la el.<br/>


text:
Ei l-au prins pe rege şi l-au adus sus la regele Babilonului, la Ribla; şi au pronunţat o sentinţă împotriva lui.<br/>


text:
Au înjunghiat pe fiii lui Zedechia în faţa lui; apoi lui Zedechia i-au scos ochii, l-au legat cu lanţuri de bronz şi l-au dus la Babilon.<br/>


text:
În ziua a şaptea a lunii a cincea (era în amil al nouăsprezecelea al domniei lui Nebucadneţar, regele Babilonului), a venit Nebuzaradan, căpitanul gărzii, slujitorul regelui Babilonului, şi a intrat în Ierusalim.<br/>


text:
A ars Casa Domnului, casa regelui şi toate casele Ierusalimului; a dat foc tuturor caselor mai mari.<br/>


text:
Toată armata caldeilor, care era cu căpitanul gărzii, a dărâmat zidurile dimprejurul Ierusalimului.<br/>


text:
Nebuzaradan, căpitanul gărzii, a luat captivi pe cei ce mai rămăseseră în cetate din popor, pe cei ce fugiseră la regele Babilonului şi pe cealaltă mulţime.<br/>


text:
Însă căpitanul gărzii a lăsat ca viticultori şi lucrători de pământ câţiva dintre cei mai săraci din ţară.<br/>


text:
Caldeii au sfărâmat stâlpii de bronz din Casa Domnului, piedestalele, marea de bronz care era în Casa Domnului şi au dus bronzul în Babilon.<br/>


text:
Au luat cenuşarele, lopeţile, foarfecele, ceştile şi toate uneltele de bronz cu care se făcea slujba.<br/>


text:
Căpitanul gărzii a mai luat şi tăvile pentru cărbuni şi lighenele, tot ce era de aur şi tot ce era de argint.<br/>


text:
Cei doi stâlpi, marea şi piedestalele pe care le făcuse Solomon pentru Casa Domnului, toate uneltele acestea de bronz aveau o greutate necunoscută.<br/>


text:
Înălţimea unui stâlp era de optsprezece coţi şi deasupra avea un capitel de bronz, a cărui înălţime era de trei coţi; împrejurul capitelului era o împletitură în formă de reţea şi rodii, toate din bronz; tot aşa avea şi al doilea stâlp cu împletitura în formă de reţea.<br/>


text:
Căpitanul gărzii a luat pe marele preot Seraia, pe Ţefania, al doilea preot, şi pe cei trei păzitori ai pragului.<br/>


text:
Şi din cetate a mai luat un ofiţer care avea sub comanda lui pe oamenii de război, cinci oameni care făceau parte din sfătuitorii regelui şi care au fost găsiţi în cetate, pe scriitorul conducătorului armatei, însărcinat să înscrie la armată pe poporul ţării, şi şaizeci de oameni din poporul ţării, care se aflau în cetate.<br/>


text:
Regele Babilonului i-a lovit şi i-a omorât la Ribla, în ţara Hamatului. Astfel Iuda a fost dus în captivitate, departe de ţara lui.<br/>


text:
Şi Nebucadneţar, regele Babilonului, l-a făcut pe Ghedalia, fiul lui Ahicam, fiul lui Şafan, guvernator peste poporul care mai rămăsese şi pe care îl lăsase în ţară.<br/>


text:
Când au auzit toţi conducătorii armatelor, ei şi oamenii lor, că regele Babilonului a pus guvernator pe Ghedalia, s-au dus la Ghedalia, la Miţpa, şi anume: Ismael, fiul lui Netania, Iohanan, fiul lui Careah, Seraia, fiul lui Tanhumet, din Netofa, şi Iaazania, fiul lui Maacatit, ei şi oamenii lor.<br/>


text:
Şi Ghedalia le-a jurat, lor şi oamenilor lor, şi le-a zis: Să nu vă fie teamă de slujitorii caldeilor. Locuiţi în ţară şi slujiţi regelui Babilonului, şi o veţi duce bine.<br/>


text:
Dar în luna a şaptea, Ismael, fiul lui Netania, fiul lui Elişama, din familia regală, a venit împreună cu zece oameni şi au lovit şi au omorât atât pe Ghedalia cât şi pe iudeii şi pe caldeii care erau cu el la Miţpa.<br/>


text:
Atunci tot poporul, de la cel mai mic până la cel mai mare, şi conducătorii armatelor, s-au sculat şi au plecat în Egipt, pentru că le era frică de caldei.<br/>


text:
În al treizeci şi şaptelea an al captivităţii lui Ioiachin, regele lui Iuda, în a douăzeci şi şaptea zi a lunii a douăsprezecea, Evil-Merodac, regele Babilonului, în cel dintâi an al domniei lui, a eliberat pe Ioiachin, regele lui Iuda, din închisoare;<br/>


text:
I-a schimbat hainele de închisoare şi Ioiachin a mâncat totdeauna la masa lui, în tot timpul vieţii lui.<br/>


text:
Şi cât priveşte proviziile lui, a existat o raţie pe care i-o dădea regele, o porţie zilnică, în tot timpul vieţii lui.<br/>


text:
Fiii lui Cuş au fost: Saba, Havila, Sabta, Raema şi Sabteca. Fiii lui Raema au fost: Seba şi Dedan.<br/>


text:
Lui Eber i s-au născut doi fii: numele unuia era Peleg, pentru că pe vremea lui s-a împărţit pământul, iar numele fratelui său era Ioctan.<br/>


text:
Fiii Cheturei, concubina lui Avraam, au fost: Zimran, Iocşan, Medan, Madian, Işbac şi Şuah. Fiii lui Iocşan au fost: Seba şi Dedan.<br/>


text:
Fiii lui Şobal au fost: Alian, Manahat, Ebal, Şefi şi Onam. Fiii lui Ţibeon au fost: Aia şi Ana.<br/>


text:
Iată regii care au domnit în ţara Edomului înainte de a domni vreun rege peste copiii lui Israel: Bela, fiul lui Beor; şi numele cetăţii lui era Dinhaba.<br/>


text:
Şi când Huşam a murit, în locul lui a domnit Hadad, fiul lui Bedad, care a bătut pe Madian în câmpia Moabului. Numele cetăţii lui era Avit.<br/>


text:
Şi când Baal-Hanan a murit, în locul lui a domnit Hadad; şi numele cetăţii lui a fost Pahi. Numele soţiei lui era Mehetabeel, fiica lui Matred, fiica lui Mezahab.<br/>


text:
Hadad a murit şi el. Şi conducătorii Edomului au fost: conducătorul Timna, conducătorul Alia, conducătorul Ietet,<br/>


text:
Fiii lui Iuda au fost: Er, Onan, Şela. Cei trei i s-au născut din fiica lui Şua, canaanita. Er, întâiul-născut al lui Iuda, era rău înaintea Domnului; şi El l-a omorât.<br/>


text:
Fiii lui Cârmi au fost: Acar <n>{În Iosua 7:18 este Acan}</n>, cel ce a tulburat pe Israel, care a păcătuit cu privire la lucrurile care trebuiau nimicite cu desăvârşire.<br/>


text:
Caleb, fiul lui Heţron, a avut copii cu soţia sa Azuba şi cu Ieriot. Aceştia sunt fiii pe care i-a avut cu Azuba: Ieşer, Şobab şi Ardon.<br/>


text:
După aceea, Heţron a intrat la fiica lui Machir, tatăl lui Galaad, cu care s-a căsătorit când el era de şaizeci de ani; şi ea i-a născut pe Segub.<br/>


text:
Gheşur şi Siria au luat satele lui Iair, cu Chenatul şi cetăţile care se ţineau de el: şaizeci de cetăţi. Toţi aceştia erau fiii lui Machir, tatăl lui Galaad.<br/>


text:
După ce Heţron a murit în Caleb-Efrata, Abia, soţia lui Heţron, i-a născut pe Aşhur, tatăl lui Tecoa.<br/>


text:
Fiii lui Ierahmeel, întâiul-născut al lui Heţron, au fost: Ram, întâiul-născut, Buna, Oren şi Oţem, născuţi din Ahia.<br/>


text:
Fiii lui Caleb, fratele lui Ierahmeel, au fost. Meşa, întâiul-născut, care a fost tatăl lui Zif, şi fiii lui Mareşa, tatăl lui Hebron.<br/>


text:
Ea a mai născut pe Şaaf, tatăl lui Madmana, şi pe Seva, tatăl lui Macbena şi tatăl lui Ghibea. Fiica lui Caleb era Acsa.<br/>


text:
Aceştia au fost descendenţii lui Caleb: Fiii lui Hur, întâiul-născut al Efratei, au fost Şobal, tatăl lui Chiriat-Iearim,<br/>


text:
Şi fiii lui Şobal, tatăl lui Chiriat-Iearim, au fost: Haroe şi jumătate din familiile lui Manuhot.<br/>


text:
Familiile lui Chiriat-Iearim au fost: ietriţii, putiţii, şumatiţii şi mişraiţii. Din aceste familii au ieşit ţoreatiţii şi eştaoliţii.<br/>


text:
Fiii lui Salma au fost: Betleem şi netofatiţii, Atrot-Bet-Ioab, jumătate din manahatiţi şi ţoreiţi.<br/>


text:
Şi familiile scriitorilor care locuiau la Iaebeţ au fost: tireatiţii, şimeatiţii şi sucatiţii. Aceştia sunt cheniţii, care s-au născut din Hamat, tatăl casei lui Recab.<br/>


text:
Aceştia sunt fiii lui David care i s-au născut la Hebron: întâiul-născut a fost Amnon, de la Ahinoam din Izreel; al doilea a fost Daniel, de la Abigail din Carmel;<br/>


text:
al treilea a fost Absalom, fiul Maachei, fiica lui Talmai, regele Gheşurului; al patrulea a fost Adonia, fiul Haghitei,<br/>


text:
Aceştia şase i s-au născut la Hebron. El a domnit acolo şapte ani şi şase luni, iar la Ierusalim a domnit treizeci şi trei de ani.<br/>


text:
Şi aceştia i s-au născut la Ierusalim: Şimea, Şobab, Natan şi Solomon, patru, de la Bat-Şua, fiica lui Amiel.<br/>


text:
Fiii lui Iosia au fost Iohanan, întâiul-născut; Ioiachim, al doilea; Zedechia, al treilea; Şalum, al patrulea.<br/>


text:
Fiii lui Pedaia au fost: Zorobabel şi Şimei. Fiii lui Zorobabel au fost: Meşulam şi Hanania, Şelomit, sora lor;<br/>


text:
Fiii lui Hanania au fost: Pelatia şi Isaia; fiii lui Refaia, fiii lui Arnan, fiii lui Obadia, fiii lui Şecania.<br/>


text:
Fiul lui Şecania a fost Şemaia. Fiii lui Şemaia au fost Hatuş, Igheal, Bariah, Nearia şi Şafat, şase de toţi.<br/>


text:
Fiii lui Elioenai au fost: Hodavia, Eliaşib, Pelaia, Acub, Iohanan, Delaia şi Anani, şapte de toţi.<br/>


text:
Şi Reaia, fiul lui Şobal, a născut pe Iahat, şi Iahat a născut pe Ahumai şi Lahad. Acestea sunt familiile ţoreatiţilor.<br/>


text:
Şi aceştia sunt urmaşii tatălui lui Etam: Izreel, Işma şi Idbaş; numele surorii lor era Haţelelponi.<br/>


text:
Şi Penuel era tatăl lui Ghedor, iar Ezer era tatăl lui Husa. Aceştia sunt fiii lui Hur, întâiul-născut al Efratei, tatăl lui Betleem.<br/>


text:
Iaebeţ a fost mai onorat decât fraţii lui; mama lui i-a pus numele Iaebeţ (Trist), zicând: Pentru că l-am născut cu durere.<br/>


text:
Şi Iaebeţ a chemat pe Dumnezeul lui Israel şi a zis: Dacă mă vei binecuvânta şi-mi vei întinde teritoriile, dacă mâna Ta va fi cu mine şi dacă mă vei feri de nenorocire, aşa încât să nu fiu în suferinţă! Şi Dumnezeu i-a dat ce ceruse.<br/>


text:
Şi Eston a născut pe Bet-Rafa, Paseah şi Techina, tatăl lui Ir-Nahaş. Aceştia sunt bărbaţii de la Reca.<br/>


text:
Meonotai a născut pe Ofra. Seraia a născut pe Ioab, tatăl locuitorilor din Valea Dulgherilor, căci aceştia erau dulgheri.<br/>


text:
Fiii lui Ezra au fost: Ieter, Mered, Efer şi Ialon. Soţia lui Mered a născut pe Miriam, pe Şamai şi pe Işbah, tatăl lui Eştemoa.<br/>


text:
Şi soţia lui iudeică a născut pe Iered, tatăl lui Ghedor, pe Eber, tatăl lui Soco, şi pe Iecutiel, tatăl lui Zanoah. Aceştia sunt fiii Bitiei, fiica lui Faraon, pe care a luat-o Mered de soţie.<br/>


text:
Fiii soţiei lui Hodia, sora lui Naham, au fost: tatăl lui Chehila, garmitul, şi Eştemoa, maacatitul.<br/>


text:
Fiii lui Simon au fost: Amnon, Rina, Ben-Hanan şi Tilon. Fiii lui Işei au fost: Zohet şi Ben-Zohet.<br/>


text:
Şi fiii lui Şela, fiul lui Iuda, au fost: Er, tatăl lui Leca, Laeda, tatăl lui Mareşa şi al familiilor casei lui Aşbea unde se lucrează pânza,<br/>


text:
şi Iochim, şi oamenii lui Cozeba, şi Ioas, şi Saraf, care au stăpânit asupra Moabului şi asupra lui Iaşubi-Lehem. Dar aceste lucruri sunt străvechi.<br/>


text:
Aceştia erau olari şi locuiau în livezi şi în lunci; acolo ei locuiau pe lângă rege şi lucrau pentru el.<br/>


text:
Şimei a avut şaisprezece fii şi şase fiice. Fraţii săi n-au avut mulţi fii. Şi toate familiile lor nu s-au înmulţit ca fiii lui Iuda.<br/>


text:
la Bet-Marcabot, la Haţar-Susim, la Bet-Birei, şi la Şaaraim. Acestea au fost cetăţile lor până la domnia lui David.<br/>


text:
şi toate satele dimprejurul acestor cetăţi, până la Baal. Iată locuinţele lor şi genealogia lor:<br/>


text:
Aceştia, numiţi aici pe nume, erau capi ai familiilor lor; şi casele lor părinteşti s-au înmulţit mult.<br/>


text:
Şi de aceea, s-au dus înspre Ghedor, până înspre partea de est a văii, căutând păşune pentru turmele lor.<br/>


text:
Şi ei au găsit păşuni grase şi bune şi o ţară întinsă, liniştită şi paşnică; căci aceia care au locuit acolo mai înainte fuseseră hamiţi.<br/>


text:
Şi aceştia, scrişi pe nume, au venit pe vremea lui Ezechia, regele lui Iuda, şi au sfărâmat corturile lor şi pe maoniţi, care se aflau acolo, şi i-au nimicit cu desăvârşire până în ziua de astăzi, şi au locuit acolo în locul lor, căci acolo era păşune pentru turmele lor.<br/>


text:
Câţiva dintre ei, cinci sute de bărbaţi dintre fiii lui Simeon, s-au dus la Muntele Seir. Şi în fruntea lor era Pelatia, Nearia, Refaia şi Uziel, fiii lui Işei.<br/>


text:
Au bătut rămăşiţa de amaleciţi, care scăpaseră cu viaţă, şi au locuit acolo până în ziua de azi.<br/>


text:
Fiii lui Ruben, întâiul-născut al lui Israel – el a fost, într-adevăr, întâiul-născut, dar pentru că a pângărit patul tatălui său, dreptul lui de întâi-născut a fost dat fiilor lui Iosif, fiul lui Israel, aşa că genealogia nu este scrisă după dreptul de întâi-născut;<br/>


text:
totuşi Iuda a fost cel mai puternic între fraţii lui şi din el a ieşit un domnitor, cu toate că dreptul de întâi-născut a fost al lui Iosif.<br/>


text:
Beera, fiul său, pe care Tilgat-Pilneser, regele Asiriei, l-a dus în captivitate; el era capul rubeniţilor.<br/>


text:
Fraţii lui Beera, după familiile lor, când au fost înscrişi după genealogiile lor, au fost: conducătorii Ieiel şi Zaharia,<br/>


text:
Bela, fiul lui Azaz, fiul lui Şema, fiul lui Ioel. Bela locuia la Aroer şi până la Nebo şi la Baal-Meon.<br/>


text:
Şi înspre est ei s-au aşezat până la intrarea în deşert de partea aceasta a Fluviului Eufrat, pentru că în ţara Galaadului vitele lor se înmulţiseră.<br/>


text:
Şi în zilele lui Saul ei au purtat război cu hagareniţii, care au căzut în mâinile lor; şi au locuit în corturile lor de pe toată întinderea din estul Galaadului.<br/>


text:
Fraţii lor, după casele părinţilor lor, au fost: Micael, Meşulam, Şeba, Iorai, Iaecan, Zia şi Eber, şapte de toţi.<br/>


text:
Iată fiii lui Abihail, fiul lui Huri, fiul lui Iaroah, fiul lui Galaad, fiul lui Micael, fiul lui Ieşişai, fiul lui Iahdo, fiul lui Buz;<br/>


text:
Şi gadiţii locuiau în Galaad, în Basan şi în satele lui, şi în toate împrejurimile Saronului până la marginile lor.<br/>


text:
Toţi aceştia au fost înscrişi după genealogiile lor în zilele lui Iotam, regele lui Iuda, şi în zilele lui Ieroboam, regele lui Israel.<br/>


text:
Fiii lui Ruben, gadiţii şi jumătate din seminţia lui Manase, aveau patruzeci şi patru de mii şapte sute şaizeci de oameni viteji, care purtau scut şi sabie, trăgeau cu arcul şi erau deprinşi cu războiul, şi mergeau la război.<br/>


text:
Şi ei au primit ajutor împotriva lor, şi hagareniţii şi toţi cei ce erau cu ei, au fost daţi în mâinile lor, căci ei au strigat către Dumnezeu în bătălia lor. El le-a ascultat rugăciunile, pentru că şi-au pus încrederea în El.<br/>


text:
Şi le-au luat turmele, cincizeci de mii de cămile, două sute cincizeci de mii de oi, două mii de măgari şi o sută de mii de oameni;<br/>


text:
căci mulţi au căzut morţi, pentru că războiul a fost al lui Dumnezeu. Şi ei au locuit în locurile lor până au fost duşi în captivitate.<br/>


text:
Şi fiii din jumătatea seminţiei lui Manase locuiau în ţară, de la Basan până la Baal-Hermon şi Senir, şi pe Muntele Hermon; erau mulţi la număr.<br/>


text:
Aceştia erau conducătorii caselor lor părinteşti: Efer, Işei, Eliel, Azriel, Ieremia, Hodavia şi Iahdiel, bărbaţi viteji, oameni vestiţi, conducătorii caselor părinţilor lor.<br/>


text:
Dar au păcătuit împotriva Dumnezeului părinţilor lor şi au umblat în desfrânare după dumnezeii popoarelor ţării, pe care Dumnezeu le nimicise dinaintea lor.<br/>


text:
Aşa că Dumnezeul lui Israel a mişcat duhul lui Pul, regele Asiriei, şi duhul lui Tilgat-Pilneser, regele Asiriei; şi Tilgat-Pilneser a dus în captivitate pe rubeniţi, gadiţi şi jumătate din seminţia lui Manase. Şi i-a dus la Halah, la Habor, la Hara şi la râul Gozan, unde au rămas până în ziua de azi.<br/>


text:
Fiii lui Amram au fost Aaron, Moise şi Măria. Fiii lui Aaron au fost Nadab, Abihu, Eleazar şi Itamar.<br/>


text:
Iehoţadac a fost dus şi el când Domnul a dus pe Iuda şi pe Ierusalim în captivitate, prin Nebucadneţar.<br/>


text:
Aceştia sunt cei pe care David i-a pus în serviciul de cântare în Casa Domnului, după ce chivotul s-a odihnit acolo.<br/>


text:
Ei slujeau cu cântări înaintea locaşului cortului întâlnirii, până când Solomon a zidit Casa Domnului la Ierusalim; şi ei îşi făceau slujba după cum erau planificaţi.<br/>


text:
Şi aceştia sunt cei care slujeau cu fiii lor: dintre fiii chehatiţilor erau: Heman cântăreţul, fiul lui Ioel, fiul lui Samuel,<br/>


text:
Şi fraţii lor, fiii lui Merari, care stăteau la stânga, erau: Etan, fiul lui Chişi, fiul lui Abdi, fiul lui Maluc,<br/>


text:
Dar Aaron şi fiii lui ofereau jertfe pe altarul arderilor-de-tot şi pe altarul tămâierii, şi erau rânduiţi pentru toată lucrarea din Locul Preasfânt, şi ca să facă ispăşire pentru Israel, potrivit cu tot ce poruncise Moise, slujitorul lui Dumnezeu.<br/>


text:
Şi acestea sunt locuinţele lor, după satele lor, în teritoriile lor. Fiilor lui Aaron, din familiile chehatiţilor, (căci ei au ieşit primii la sorţi),<br/>


text:
Şi fiilor lui Aaron li s-au dat următoarele cetăţi de refugiu: Hebron, Libna şi locurile ei de păşunat, Iatir, Eştemoa cu locurile ei de păşunat,<br/>


text:
Şi din seminţia lui Beniamin: Gheba cu locurile lui de păşunat, Alemet cu locurile lui de păşunat, Anatot cu locurile lui de păşunat. Toate cetăţile lor erau treisprezece cetăţi, după familiile lor.<br/>


text:
Şi celorlalţi fii ai lui Chehat, care au rămas din familia acelei seminţii, li s-au dat prin sorţi zece cetăţi din jumătatea seminţiei lui Manase.<br/>


text:
Şi fiii lui Gherşon, după familiile lor, au primit treisprezece cetăţi din seminţia lui Isahar, din seminţia lui Aşer, din seminţia lui Neftali şi din seminţia lui Manase, în Basan.<br/>


text:
Fiilor lui Merari, după familiile lor, li s-au dat prin sorţi douăsprezece cetăţi din seminţia lui Ruben, din seminţia lui Gad şi din seminţia lui Zabulon.<br/>


text:
Şi au dat prin sorţi, din seminţia fiilor lui Iuda, din seminţia fiilor lui Simeon şi din seminţia fiilor lui Beniamin, aceste cetăţi, pe care le-au menţionat pe nume.<br/>


text:
Unora din familiile fiilor lui Chehat li s-au dat cetăţi, ca teritoriu al lor, din seminţia lui Efraim.<br/>


text:
Şi din cetăţile de refugiu li s-au dat: Sihem cu locurile lui de păşunat, în ţinutul muntos al lui Efraim, Ghezer cu locurile lui de păşunat,<br/>


text:
Şi din jumătatea seminţiei lui Manase au dat: Aner cu locurile lui de păşunat şi Bileam cu locurile lui de păşunat, pentru restul familiei fiilor lui Chehat.<br/>


text:
Fiilor lui Gherşom le-au dat: din familia jumătăţii seminţiei lui Manase, Golan, în Basan cu locurile lui de păşunat şi Aştarot cu locurile lui de păşunat.<br/>


text:
Şi din seminţia lui Isahar: Chedeş cu locurile lui de păşunat, Dobrat cu locurile lui de păşunat,<br/>


text:
Şi din seminţia lui Neftali: Chedeş din Galileea cu locurile lui de păşunat, Hamon cu locurile lui de păşunat şi Chiriataim cu locurile lui de păşunat.<br/>


text:
Şi celorlalţi fii ai lui Merari li s-au dat din seminţia lui Zabulon: Rimono cu locurile lui de păşunat şi Taborul cu locurile lui de păşunat.<br/>


text:
Şi de cealaltă parte a Iordanului, în faţa Ierihonului, pe partea estică a Iordanului, din seminţia lui Ruben, li s-au dat: Beţer, în deşert, cu locurile lui de păşunat, Iahţa cu locurile lui de păşunat,<br/>


text:
Şi din seminţia lui Gad: Ramot din Galaad cu locurile lui de păşunat, Mahanaim cu locurile lui de păşunat,<br/>


text:
Fiii lui Tola au fost: Uzi, Refaia, Ieriel, Iahmai, Ibsam şi Samuel, conducătorii caselor lor părinteşti, şi anume ai lui Tola, bărbaţi viteji în generaţiile lor; în zilele lui David numărul lor era de douăzeci şi două de mii şase sute.<br/>


text:
Şi fiul lui Uzi a fost Izrahia. Fiii lui Izrahia au fost: Micael, Obadia, Ioel, Işia, cinci de toţi: toţi au fost conducători.<br/>


text:
Şi cu ei aveau, după generaţiile lor, după casele părinţilor lor, treizeci şi şase de mii de oameni, ostaşi înarmaţi pentru război, căci aveau multe soţii şi mulţi fii.<br/>


text:
Şi fraţii lor, după toate familiile lui Isahar, erau bărbaţi viteji, în total optzeci şi şapte de mii, înregistraţi după genealogii.<br/>


text:
Fiii lui Bela au fost: Eţbon, Uzi, Uziel, Ierimot şi Iri, de toţi cinci. Ei erau conducători ai caselor părinţilor lor, toţi înscrişi după genealogii, douăzeci şi două de mii treizeci şi patru de oameni viteji.<br/>


text:
Fiii lui Becher au fost: Zemira, Ioaş, Eliezer, Elioenai, Omri, Ieremot, Abia, Anatot şi Alamet. Toţi aceştia erau fiii lui Becher.<br/>


text:
Şi ei erau înscrişi după generaţiile lor, conducători ai caselor lor părinteşti, douăzeci de mii două sute de oameni viteji.<br/>


text:
Fiul lui Iediael a fost Bilhan, iar fiii lui Bilhan au fost: Ieuş, Beniamin, Ehud, Chenaana, Zetan, Tarsis şi Ahişahar.<br/>


text:
Toţi aceşti fii ai lui Iediael au fost conducători ai caselor părinţilor lor; ei erau şaptesprezece mii două sute de oameni viteji în stare să meargă la război.<br/>


text:
Fiii lui Manase au fost: Asriel, pe care l-a născut concubina lui siriană; ea a născut pe Machir, tatăl lui Galaad.<br/>


text:
Machir a luat de soţie pe sora lui Hupim şi Şupim, al cărei nume era Maaca. Numele celui de al doilea fiu era Ţelofhad; dar Ţelofhad a avut numai fiice.<br/>


text:
Maaca, soţia lui Machir, a născut un fiu şi i-a pus numele Pereş; numele fratelui său era Şereş şi fiii săi erau Ulam şi Rechem.<br/>


text:
Fiul lui Ulam a fost Bedan. Aceştia au fost urmaşii lui Galaad, fiul lui Machir, fiul lui Manase.<br/>


text:
Fiii lui Efraim au fost: Şutelah; Bered, fiul său; Tahat, fiul său; Eleada, fiul său; Tahat, fiul Său;<br/>


text:
Zabad, fiul său; Şutelah, fiul său; Ezer şi Elead. Oamenii din Gat, care au fost născuţi în ţară, i-au omorât, pentru că s-au coborât să le ia turmele.<br/>


text:
Şi când a intrat la soţia sa, ea a rămas însărcinată şi a născut un fiu; el i-a pus numele Beria <i>(Î</i>n nenorocire), pentru că nenorocirea era în casă.<br/>


text:
Stăpânirea şi locuinţa lor era Betelul şi satele lui; la est, Naaran, la vest Ghezer cu satele lui, Sihemul cu satele lui, până la Gaza cu satele ei.<br/>


text:
Şi pe graniţă, fiii lui Manase au stăpânit Bet-Şeanul cu satele lui, Taanacul cu satele lui, Meghidoul cu satele lui, Dorul cu satele lui. în aceste cetăţi au locuit fiii lui Iosif, fiul lui Israel.<br/>


text:
Toţi aceştia au fost fiii lui Aşer, conducătorii caselor lor părinteşti, oameni aleşi şi viteji, capi ai conducătorilor. Şi numărul celor înscrişi după genealogiile lor în serviciul militar a fost de douăzeci şi şase de mii.<br/>


text:
Şi aceştia sunt fiii lui Ehud, care erau capii caselor părinteşti ai locuitorilor din Gheba şi care au fost deportaţi la Manahat:<br/>


text:
şi Beria şi Şema, care erau capii caselor părinteşti ai locuitorilor din Aialon, care au alungat pe locuitorii Gatului.<br/>


text:
Aceştia au fost capii caselor părinteşti, între generaţiile lor, conducători. Aceştia au locuit la Ierusalim.<br/>


text:
şi Miclot, care a născut pe Şimea. Şi ei au locuit tot la Ierusalim, lângă fraţii lor, împreună cu fraţii lor.<br/>


text:
Ner a născut pe Chis; Chis a născut pe Saul; Saul a născut pe Ionatan, pe Malchi-Şua, pe Abinadab şi pe Eşbaal.<br/>


text:
Ahaz a născut pe Iehoada; Iehoada a născut pe Alemet, Azmavet şi Zimri; Zimri a născut pe Moţa;<br/>


text:
Moţa a născut pe Binea. Fiul acestuia a fost Rafa; Eleasa a fost fiul acestuia; Aţei a fost fiul acestuia.<br/>


text:
Şi Aţei a avut şase fii, ale căror nume au fost acestea: Azricam, Bocru, Ismael, Şearia, Obadia şi Hanan. Toţi aceştia au fost fiii lui Aţei.<br/>


text:
Şi fiii lui Eşec, fratele său, au fost Ulam, întâiul lui născut, Ieus, al doilea, şi Elifelet, al treilea.<br/>


text:
Fiii lui Ulam au fost arcaşi, oameni viteji. Ei au avut mulţi fii şi nepoţi, o sută cincizeci de toţi. Toţi aceştia erau fiii lui Beniamin.<br/>


text:
Tot Israelul era înregistrat după genealogii; şi iată, au fost înscrişi în cartea regilor lui Israel. Şi Iuda a fost dus în exil în Babilon din cauza necredincioşiei lor.<br/>


text:
Şi cei dintâi locuitori care s-au aşezat în proprietăţile lor, în cetăţile lor, erau israeliţii, preoţii, leviţii şi netiniţii.<br/>


text:
Şi la Ierusalim locuiau câţiva dintre fiii lui Iuda, dintre fiii lui Beniamin şi dintre fiii lui Efraim şi Manase:<br/>


text:
Utai, fiul lui Amihud, fiul lui Omri, fiul lui Imri, fiul lui Bani, dintre fiii lui Pereţ, fiul lui Iuda.<br/>


text:
Ibneia, fiul lui Ieroham; Ela, fiul lui Uzi, fiul lui Micri; Meşulam, fiul lui Şefatia, fiul lui Reuel, fiul lui Ibnia;<br/>


text:
şi fraţii lor, după generaţiile lor, nouă sute cincizeci şi şase. Toţi oamenii aceştia au fost capi de familie ai caselor lor părinteşti.<br/>


text:
Azaria, fiul lui Hilchia, fiul lui Meşulam, fiul lui Ţadoc, fiul lui Meraiot, fiul lui Ahitub, mai-marele Casei lui Dumnezeu;<br/>


text:
Adaia, fiul lui Ieroham, fiul lui Paşhur, fiul lui Malchia; Maesai, fiul lui Adiel, fiul lui Iahzera, fiul lui Meşulam, fiul lui Meşilemit, fiul lui Imer;<br/>


text:
şi fraţii lor, conducători ai caselor lor părinteşti, o mie şapte sute şaizeci. Ei erau oameni foarte pricepuţi pentru lucrarea de slujire în Casa lui Dumnezeu.<br/>


text:
Dintre leviţi: Şemaia, fiul lui Haşub, fiul lui Azricam, fiul lui Haşabia, dintre fiii lui Merari;<br/>


text:
Obadia, fiul lui Şemaia, fiul lui Galal, fiul lui Iedutun; Berechia, fiul lui Asa, fiul lui Elcana, care locuia în satele netofatiţilor.<br/>


text:
Până în ziua de azi aceştia au stat la uşa regelui, la est. Aceştia erau uşierii taberei fiilor lui Levi.<br/>


text:
Şalum, fiul lui Core, fiul lui Ebiasaf, fiul lui Core şi fraţii săi din casa tatălui său, coreiţii, răspundeau de lucrarea de slujire, păzitori ai pragurilor cortului; şi părinţii lor fuseseră păzitori ai intrării în tabăra Domnului.<br/>


text:
Toţi aceştia care au fost aleşi ca să fie uşieri, erau două sute doisprezece. Aceştia erau înscrişi după genealogiile lor, în satele lor. David şi văzătorul Samuel îi puseseră în slujba lor.<br/>


text:
Ei şi fiii lor au răspuns de uşile Casei Domnului, adică ale casei cortului, ca să le păzească.<br/>


text:
Şi fraţii lor, care locuiau în satele lor, trebuiau să vină la ei din când în când, câte şapte zile,<br/>


text:
căci aceşti patru conducători ai uşierilor, care erau leviţi, erau totdeauna în slujbă şi răspundeau de camerele şi de vistieriile din Casa lui Dumnezeu.<br/>


text:
Şi ei petreceau noaptea în jurul Casei lui Dumnezeu, pentru că lor le era încredinţată paza ei şi ei aveau sarcina de a o deschide în fiecare dimineaţă.<br/>


text:
Unii dintre ei erau puşi să răspundă de uneltele pentru slujbă, căci ei le numărau când le aduceau şi când le duceau înapoi.<br/>


text:
Unii din ei erau puşi să răspundă de mobilier şi de toate uneltele sanctuarului, şi de făină, de vin, de untdelemn, de tămâie şi de miresme.<br/>


text:
Matitia, unul din leviţi, întâiul-născut al lui Şalum, coreitul, avea grijă de turtele coapte în tigaie.<br/>


text:
Şi unii din fraţii lor, dintre chehatiţi, erau însărcinaţi să pregătească pentru fiecare Sabat pâinile pentru punerea înainte.<br/>


text:
Aceştia sunt cântăreţii, capi de familie ai leviţilor, care locuiau în camerele templului şi erau scutiţi de alte slujbe; căci ei erau angajaţi în slujbele lor zi şi noapte.<br/>


text:
Aceştia erau capii caselor părinteşti ai leviţilor, după generaţiile lor, conducători, şi locuiau în Ierusalim.<br/>


text:
Ner a născut pe Chis, Chis a născut pe Saul, Saul a născut pe Ionatan, pe Malchi-Şua, pe Abinadab şi pe Eşbaal.<br/>


text:
Moţa a născut pe Binea. Fiul acestuia a fost Refaia;Eleasa a fost fiul acestuia; Aţei a fost fiul acestuia.<br/>


text:
Aţei a avut şase fii şi acestea sunt numele lor: Azricam, Bocru, Ismael, Şearia, Obadia şi Hanan. Aceştia sunt fiii lui Aţei.<br/>


text:
Filistenii s-au luptat cu Israel şi bărbaţii lui Israel au fugit dinaintea filistenilor şi au căzut ucişi pe Muntele Ghilboa.<br/>


text:
Filistenii au urmărit pe Saul şi pe fiii lui. Şi filistenii au ucis pe Ionatan, pe Abinadab şi pe Malchi-Şua, fiii lui Saul.<br/>


text:
Atunci Saul a zis celui ce-i ducea armele: Scoate-ţi sabia şi străpunge-mă cu ea, ca nu cumva să vină aceşti necircumcişi şi să-şi bată joc de mine! Cel ce-i ducea armele n-a vrut, căci se temea. Şi Saul şi-a luat sabia şi s-a aruncat în ea.<br/>


text:
Şi când purtătorul armelor lui a văzut că Saul este mort, s-a aruncat şi el în sabie şi a murit.<br/>


text:
Şi când toţi bărbaţii lui Israel, care locuiau în vale, au văzut că fugeau şi că Saul şi fiii lui au murit, şi-au părăsit cetăţile şi au fugit şi ei. Şi filistenii au venit şi s-au aşezat acolo.<br/>


text:
A doua zi, filistenii au venit ca să dezbrace morţii şi au găsit pe Saul şi pe fiii lui căzuţi pe Muntele Ghilboa.<br/>


text:
Ei l-au dezbrăcat şi i-au luat capul şi armele, şi au trimis vorbă prin toată ţara filistenilor, ca să dea de ştire în templul idolilor lor şi poporului.<br/>


text:
s-au sculat toţi bărbaţii viteji şi au luat trupul lui Saul şi trupurile fiilor lui şi le-au adus la Iabes; le-au îngropat oasele sub stejarul din Iabes şi au postit şapte zile.<br/>


text:
Astfel Saul a murit din cauza păcatului pe care l-a făcut împotriva Domnului, pentru că n-a păzit Cuvântul Domnului şi pentru că a întrebat şi a cerut sfatul celor ce cheamă morţii.<br/>


text:
Şi el n-a întrebat pe Domnul. De aceea, Domnul l-a omorât şi împărăţia a dat-o lui David, fiul lui Isai.<br/>


text:
Atunci tot Israelul s-a strâns la David, la Hebron, zicând: Iată, noi suntem os din osul tău şi carne din carnea ta.<br/>


text:
Ba mai mult, în trecut, când Saul era rege, tu erai acela care scoteai şi aduceai pe Israel înăuntru; şi Domnul Dumnezeul tău ţi-a zis: Tu vei paşte pe poporul Meu Israel şi tu vei fi conducător peste poporul Meu Israel.<br/>


text:
De aceea, toţi bătrânii lui Israel au venit la rege, la Hebron; şi David a făcut un legământ cu ei la Hebron înaintea Domnului. Şi ei au uns pe David rege peste Israel, după Cuvântul Domnului spus prin Samuel.<br/>


text:
Şi David şi tot Israelul au mers la Ierusalim, adică Iebus, unde erau iebusiţii, locuitorii ţării.<br/>


text:
Şi locuitorii din Iebus au zis lui David: Nu vei intra aici! Dar David a luat cetatea Sionului (aceasta este Cetatea lui David).<br/>


text:
David a zis: Oricine va ataca primul pe iebusiţi, va fi conducător şi domn. Ioab, fiul Ţeruiei, s-a urcat cel dintâi şi a ajuns conducător.<br/>


text:
Şi el a fortificat cetatea de jur împrejur, de la Milo şi de jur împrejur, şi Ioab a reparat restul cetăţii.<br/>


text:
Aceştia erau conducătorii vitejilor pe care-i avea David, care s-au întărit împreună cu el în împărăţia lui, şi cu tot Israelul, ca să-l facă rege, după Cuvântul Domnului cu privire la Israel.<br/>


text:
Iată numărul oamenilor viteji pe care îi avea David: Iaşobeam, fiul lui Hacmoni, domn al conducătorilor; el şi-a ridicat suliţa împotriva a trei sute de oameni, pe care i-a omorât o singură dată.<br/>


text:
El a fost cu David la Pas-Damim, unde filistenii se strânseseră pentru luptă şi unde era o bucată de pământ plină cu orz; şi poporul a fugit dinaintea filistenilor.<br/>


text:
Dar ei s-au oprit în mijlocul acelui câmp, l-au apărat şi au ucis pe filisteni. Şi Domnul le-a dat o mare biruinţă.<br/>


text:
Şi trei dintre cei treizeci de conducători au coborât la stânca lui David, în peştera Adulam, iar armata filistenilor şi-a aşezat tabăra în Valea Refaimiţilor.<br/>


text:
Şi David a avut o dorinţă şi a zis: O, dacă mi-ar da cineva să beau apă din fântâna de la poarta Betleemului!<br/>


text:
Atunci cei trei bărbaţi s-au strecurat prin tabăra filistenilor şi au scos apă din fântâna de la poarta Betleemului. Au luat-o şi au adus-o lui David, dar David n-a vrut s-o bea, ci a vărsat-o înaintea Domnului.<br/>


text:
Şi el a zis: Dumnezeul meu, departe de mine să fac lucrul acesta! Să beau eu sângele acestor oameni, care şi-au pus viaţa în primejdie? Căci cu riscul vieţii lor au adus ei apa aceasta! De aceea, el n-a vrut s-o bea. Aceste lucruri au fost făcute de cei trei viteji.<br/>


text:
Şi Abişai, fratele lui Ioab, era conducătorul celor trei. El şi-a ridicat suliţa împotriva a trei sute de oameni şi i-a omorât; astfel şi-a câştigat un nume între cei trei.<br/>


text:
Dintre cei trei din al doilea rând, el era cel mai cu vază şi a devenit conducătorul lor; totuşi, el nu i-a egalat pe primii trei.<br/>


text:
Benaia, fiul lui Iehoiada, fiul unui bărbat viteaz din Cabţeel, care a făcut fapte măreţe, a ucis doi bărbaţi, viteji ai Moabului. Şi într-o zi înzăpezită, el s-a mai coborât într-o groapă pentru apă şi a ucis un leu.<br/>


text:
Şi el a mai ucis pe un egiptean, un om înalt de statură, cinci coţi înălţime; şi în mâna egipteanului era o suliţă ca sulul unui ţesător; s-a coborât împotriva lui cu un toiag, a smuls suliţa din mâna egipteanului şi l-a ucis cu ea.<br/>


text:
Iată, el era onorat între cei treizeci, dar n-a ajuns pe cei trei dintâi. Şi David l-a numit căpitan peste garda sa personală.<br/>


text:
Cei mai viteji oameni ai armatei erau: Asael, fratele lui Ioab; Elhanan, fiul lui Dodo, din Betleem;<br/>


text:
Iată oamenii care au venit la David la Ţiclag, pe când se ascundea din cauza lui Saul, fiul lui Chis; şi ei erau între bărbaţii viteji, ajutoare în război,<br/>


text:
înarmaţi cu arcuri, folosindu-se atât de mâna dreaptă cât şi de mâna stângă, ca să arunce pietre şi să tragă săgeţi cu arcul; ei erau rudele lui Saul după Beniamin.<br/>


text:
Conducător a fost Ahiezer, apoi Ioas, fiii lui Şemaa, din Ghibea; Ieziel şi Pelet, fiii lui Azmavet; Beraca; Iehu, din Anatot;<br/>


text:
Işmaia, din Gabaon, un bărbat viteaz între cei treizeci şi conducător peste treizeci; Ieremia; Iahaziel; Iohanan; Iozabad, din Ghedera;<br/>


text:
Şi dintre gadiţi s-au alăturat lui David în cetatea din deşert, bărbaţi viteji, bărbaţi instruiţi pentru bătălie, care puteau mânui suliţa şi scutul, cu feţe ca de lei şi iuţi ca nişte căprioare de munte.<br/>


text:
Aceştia erau fiii lui Gad, conducători ai armatei; cel mai mic putea să lupte cu o sută de oameni şi cel mai mare cu o mie.<br/>


text:
Aceştia erau cei care au trecut Iordanul în luna întâi, când acesta s-a revărsat peste toate malurile lui; şi ei au pus pe fugă pe toţi locuitorii din văi, spre est şi Spre vest.<br/>


text:
Şi David le-a ieşit în întâmpinare şi le-a răspuns şi le-a zis: Dacă aţi venit la mine cu pace ca să mă ajutaţi, inima mea se va uni cu voi, dar dacă veniţi să mă trădaţi duşmanilor mei, când nu este nici un rău în mâinile mele, Dumnezeul părinţilor noştri să vadă şi să judece.<br/>


text:
Atunci Duhul a venit peste Amasai, conducătorul căpitanilor, şi el a zis: Suntem ai tăi, David; suntem de partea ta, fiu al lui Isai! Pace, pace ţie şi pace ajutoarelor tale! Căci Dumnezeul tău te ajută! Atunci David i-a primit şi i-a făcut conducători ai armatei.<br/>


text:
Şi nişte oameni din Manase s-au unit cu David, când el se ducea cu filistenii ca să lupte împotriva lui Saul, dar ei n-au fost de ajutor, pentru că, după ce s-au sfătuit, domnii filistenilor l-au trimis înapoi pe David, zicând: S-ar putea ca el să treacă de partea stăpânului său Saul şi să pună astfel în primejdie capetele noastre.<br/>


text:
Când s-a întors la Ţiclag, cei din Manase care au trecut de partea lui au fost: Adnah, Iozabad, Iediael, Micael, Iozabad, Elihu şi Ţiltai, conducătorul miilor lui Manase.<br/>


text:
Aceştia au dat ajutor lui David împotriva bandelor de jefuitori, căci toţi erau oameni viteji şi au ajuns conducători ai armatei.<br/>


text:
Căci în vremea aceea veneau la David în fiecare zi ca să-l ajute, până când au ajuns o armată mare, ca o armată a lui Dumnezeu.<br/>


text:
Acesta este numărul bărbaţilor înarmaţi pentru război, care au venit la David în Hebron, ca să treacă asupra lui domnia lui Saul, după Cuvântul Domnului:<br/>


text:
dintre fiii lui Beniamin, fraţii lui Saul, trei mii; căci până atunci cea mai mare parte din ei rămăseseră fideli casei lui Saul;<br/>


text:
dintre fiii lui Efraim, douăzeci de mii opt sute, oameni viteji, oameni cu faimă în casa lor părintească;<br/>


text:
din jumătatea seminţiei lui Manase, optsprezece mii, care au fost desemnaţi pe nume ca să vină şi să facă rege pe David;<br/>


text:
dintre fiii lui Isahar, care se pricepeau la înţelegerea vremurilor şi ştiau ce trebuia să facă Israel, două sute de conducători; şi toţi fraţii lor erau sub ordinul lor;<br/>


text:
din Zabulon, cincizeci de mii, care au ieşit la luptă, capabili să lupte în război cu tot felul de arme de război, care puteau ţine piept şi nu erau cu inima împărţită;<br/>


text:
din Neftali, o mie de conducători şi cu ei treizeci şi şapte de mii, care purtau scutul şi suliţa;<br/>


text:
dintre rubeniţi şi gadiţi şi din jumătatea seminţiei lui Manase, de cealaltă parte a Iordanului, o sută douăzeci de mii, înarmaţi pentru bătălie cu toate armele de război.<br/>


text:
Toţi aceşti bărbaţi de război, care puteau ţine linia de bătaie, au venit la Hebron cu inima neprefăcută, ca să-l facă pe David rege peste tot Israelul; şi toţi ceilalţi din Israel erau într-un singur gând, ca să-l facă rege pe David.<br/>


text:
Şi au stat acolo cu David trei zile, mâncând şi bând, căci fraţii lor le pregătiseră demâncare.<br/>


text:
Ba mai mult, chiar cei ce locuiau lângă ei până la Isahar, la Zabulon şi la Neftali, aduceau hrană pe măgari, pe cămile, pe catâri şi pe boi: alimente din făină, turte de smochine şi de stafide, vin, untdelemn, boi şi oi din belşug, căci în Israel era bucurie.<br/>


text:
Şi David a zis întregii adunări a lui Israel: Dacă credeţi că e bine şi dacă aceasta vine de la Domnul Dumnezeul nostru, să trimitem în toate părţile la fraţii noştri care au mai rămas în toate ţinuturile lui Israel şi la preoţii, şi la leviţii care sunt în cetăţile şi împrejurimile lor, ca să se strângă la noi;<br/>


text:
şi să aducem la noi chivotul Dumnezeului nostru, căci n-am mai chemat Numele Domnului înaintea lui din zilele lui Saul.<br/>


text:
Atunci toată adunarea a hotărât să facă aşa, căci lucrul acesta a părut bun înaintea întregului popor.<br/>


text:
Aşa că David a strâns pe tot Israelul, de la Şilhor, în Egipt, până la intrarea Hamatului, ca să aducă din Chiriat-Iearim chivotul lui Dumnezeu.<br/>


text:
Şi David, cu tot Israelul, s-a urcat la Baala, la Chiriat-Iearim, care aparţine de Iuda, ca să aducă de acolo chivotul Domnului, Dumnezeu, care locuieşte între heruvimi, şi înaintea căruia este chemat Numele Domnului.<br/>


text:
Ei au dus chivotul lui Dumnezeu într-un car nou din casa lui Abinadab. Uza şi Ahio conduceau carul.<br/>


text:
David şi tot Israelul jucau şi cântau din instrumente înaintea Domnului, din toate puterile, cu gura şi cu harpe, cu lire, cu tobe, cu chimvale şi cu trompete.<br/>


text:
Şi când au ajuns la aria lui Chidon, Uza a întins mâna să apuce chivotul, pentru că boii erau să-l răstoarne.<br/>


text:
Şi mânia Domnului s-a aprins împotriva lui Uza şi l-a lovit, pentru că a pus mâna pe chivot; şi Uza a murit acolo înaintea lui Dumnezeu.<br/>


text:
Şi David s-a mâniat că Domnul făcuse o spărtură, lovind pe Uza cu o asemenea pedeapsă. De aceea, locul acela a fost numit până în ziua de azi Pereţ-Uza.<br/>


text:
Şi David n-a dus chivotul la el în Cetatea lui David, ci l-a dus în casa lui Obed-Edom din Gat.<br/>


text:
Şi chivotul lui Dumnezeu a rămas trei luni la familia lui Obed-Edom, în casa lui. Şi Domnul a binecuvântat casa lui Obed-Edom şi tot ce avea el.<br/>


text:
Hiram, regele Tirului, a trimis mesageri la David, şi lemn de cedru, cu cioplitori de piatră şi meşteri, ca să-i zidească o casă.<br/>


text:
Şi David a cunoscut că Domnul îl întărea ca rege peste Israel, pentru că împărăţia lui s-a înălţat foarte mult, din cauza poporului Său Israel.<br/>


text:
Şi acestea sunt numele copiilor lui care i s-au născut la Ierusalim: Şamua, Şobab, Natan, Solomon,<br/>


text:
Când filistenii au auzit că David fusese uns ca rege peste tot Israelul, toţi filistenii s-au urcat să-l caute pe David. David a fost înştiinţat de acest lucru şi a ieşit împotriva lor.<br/>


text:
David a întrebat pe Dumnezeu, zicând: Să mă urc împotriva filistenilor? îi vei da în mâinile mele? Şi Domnul i-a zis: Urcă-te, căci îi voi da în mâinile tale.<br/>


text:
Aşa că ei s-au urcat la Baal-Peraţim, şi David i-a bătut acolo. Apoi David a zis: Dumnezeu a frânt pe duşmanii mei prin mâna mea, aşa cum se frâng apele. De aceea, ei au dat acelui loc numele de Baal-Peraţim.<br/>


text:
De aceea, David a întrebat din nou pe Dumnezeu şi Dumnezeu i-a zis: Să nu te urci după ei; înconjoară-i şi vino peste ei prin faţa duzilor.<br/>


text:
Şi când vei auzi un sunet de paşi în vârful duzilor, atunci să ieşi la luptă, pentru că Dumnezeu a mers înaintea ta, ca să lovească tabăra filistenilor.<br/>


text:
David a făcut cum îi poruncise Dumnezeu şi ei au bătut armata filistenilor de la Gabaon până la Ghezer.<br/>


text:
Atunci faima lui David s-a răspândit în toată ţara, şi Domnul l-a făcut de temut peste toate naţiunile.<br/>


text:
Şi David şi-a zidit case în Cetatea lui David; a pregătit un loc chivotului lui Dumnezeu şi a ridicat un cort pentru el.<br/>


text:
Atunci David a zis: Nimeni să nu transporte chivotul lui Dumnezeu afară de leviţi, căci pe ei i-a ales Domnul ca să ducă chivotul lui Dumnezeu şi să-I slujească pe vecie.<br/>


text:
Şi David a adunat tot Israelul la Ierusalim ca să urce chivotul Domnului la locul lui, pe care îl pregătise pentru el.<br/>


text:
Şi David a chemat pe preoţii Ţadoc şi pe Abiatar şi pe leviţii Uriel, Asaia, Ioel, Şemaia, Eliel şi Aminadab.<br/>


text:
Şi le-a zis: Voi sunteţi capii caselor părinteşti ale leviţilor; sfinţiţi-vă atât voi cât şi fraţii voştri, ca să puteţi urca chivotul Domnului Dumnezeului lui Israel, la locul pe care i l-am pregătit.<br/>


text:
Pentru că n-aţi făcut acest lucru de prima dată, Domnul, Dumnezeul nostru a izbucnit împotriva noastră, pentru că nu L-am căutat după lege.<br/>


text:
Şi fiii leviţilor au purtat chivotul lui Dumnezeu pe umerii lor, cu nişte pârghii, cum poruncise Moise, după Cuvântul Domnului.<br/>


text:
Şi David a zis conducătorilor leviţilor să hotărască pe fraţii lor cântăreţi cu instrumente de cântat, cu lire, cu harpe şi cu chimvale, şi să-şi înalţe glasurile în cântece de bucurie.<br/>


text:
Leviţii au numit pe Heman, fiul lui Ioel, şi, dintre fraţii lui, pe Asaf, fiul lui Berechia; şi dintre fiii lui Merari, fraţii lor, pe Etan, fiul lui Cuşaia;<br/>


text:
şi cu ei au hotărât ca şi cântăreţi de a doua treaptă pe fraţii lor: Zaharia, Ben, Iaaziel, Şemiramot, Iehiel, Uni, Eliab, Benaia, Maaseia, Matitia, Elifele, Micneia, Obed-Edom şi Ieiel, uşierii.<br/>


text:
Zaharia, Aziel, Şemiramot, Iehiel, Uni, Eliab, Maaseia şi Benaia, cu harpe acordate după alamot;<br/>


text:
Matitia, Elifele, Micneia, Obed-Edom, Ieiel şi Azazia, cântau din harpe cu opt coarde acordate după şeminit.<br/>


text:
Şebania, Iosafat, Netaneel, Amasai, Zaharia, Benaia şi Eliezer, preoţii, sunau din trompete înaintea chivotului lui Dumnezeu. Obed-Edom şi Iehia erau uşieri pentru chivot.<br/>


text:
David, bătrânii lui Israel, şi conducătorii miilor s-au dus să aducă chivotul legământului Domnului din casa lui Obed-Edom, cu bucurie.<br/>


text:
Când a ajutat Dumnezeu pe leviţi să ridice chivotul legământului Domnului, au jertfit şapte viţei şi şapte berbeci.<br/>


text:
David era îmbrăcat cu o robă de in subţire, la fel şi toţi leviţii care aduceau chivotul, cântăreţii şi Chenania, dirijorul cântăreţilor. David mai purta şi un efod de in.<br/>


text:
Astfel tot Israelul a urcat chivotul legământului Domnului cu strigăte de bucurie, cu sunet de corn, cu trompete şi cu chimvale, făcând să răsune lirele şi harpele.<br/>


text:
Şi pe când intra chivotul legământului Domnului în Cetatea lui David, Mical, fiica lui Saul, uitându-se pe fereastră, a văzut pe regele David cântând şi dansând; şi ea l-a dispreţuit în inima ei.<br/>


text:
Au adus chivotul lui Dumnezeu şi l-au pus în mijlocul cortului pe care-l ridicase David pentru el. Apoi au adus înaintea lui Dumnezeu arderi-de-tot şi jertfe de mulţumire.<br/>


text:
Şi când David a sfârşit de adus arderile-de-tot şi jertfele de mulţumire, a binecuvântat poporul în Numele Domnului.<br/>


text:
Apoi a împărţit tuturor celor din Israel, atât bărbaţi cât şi femei, fiecăruia câte o pâine, o bucată de carne şi o turtă de stafide.<br/>


text:
Şi a dat leviţilor sarcina să facă slujbe înaintea chivotului Domnului, să celebreze, să mulţumească şi să laude pe Domnul Dumnezeul lui Israel.<br/>


text:
Aceştia erau: Asaf, conducătorul, Zaharia, al doilea după el; Ieiel, Şemiramot, Iehiel, Matitia, Eliab, Benaia, Obed-Edom şi Ieiel cu instrumente cu coarde şi harpe, iar Asaf suna din chimvale.<br/>


text:
Preoţii Benaia şi Ihaziel sunau mereu din trompete înaintea chivotului legământului lui Dumnezeu.<br/>


text:
Şi în ziua aceea, pentru prima dată, David a dat acest psalm în mâna lui Asaf şi a fraţilor lui, ca să mulţumească Domnului:<br/>


text:
Aduceţi-vă aminte de lucrările minunate pe care El le-a făcut, de minunile Lui şi de judecăţile gurii Lui,<br/>


text:
Aduceţi-vă aminte totdeauna de legământul Său; de cuvântul pe care El l-a poruncit la o mie de generaţii;<br/>


text:
Căci Domnul este mare şi foarte vrednic de laudă; El este de temut, mai presus de toţi dumnezeii;<br/>


text:
daţi Domnului gloria cuvenită Numelui Său; aduceţi un dar şi veniţi înaintea Lui; închinaţi-vă înaintea Domnului în splendoarea sfinţeniei.<br/>


text:
Tremuraţi înaintea Lui, tot pământul. într-adevăr, lumea este bine întărită şi nu va fi clătinată.<br/>


text:
Să se bucure cerurile şi să se înveselească pământul; şi să se zică între naţiuni: Domnul domneşte.<br/>


text:
Şi ziceţi: Mântuieşte-ne, Dumnezeul mântuirii noastre; strânge-ne laolaltă şi eliberează-ne dintre Neamuri, ca să mulţumim Numelui Tău sfânt şi să triumfăm în lauda Ta.<br/>


text:
Binecuvântat să fie Domnul Dumnezeul lui Israel din veci în veci! Şi tot poporul a zis: Amin! şi a lăudat pe Domnul.<br/>


text:
Şi David a lăsat acolo, înaintea chivotului legământului Domnului, pe Asaf şi pe fraţii lui, ca să slujească totdeauna înaintea chivotului, aşa după cum cerea datoria de fiecare zi.<br/>


text:
Şi pe Obed-Edom şi pe Hosa cu fraţii lor, şaizeci şi opt; pe Obed-Edom, fiul lui Iedutun, şi pe Hosa i-a lăsat ca uşieri.<br/>


text:
Şi pe preotul Ţadoc şi pe fraţii lui, preoţii, i-a lăsat înaintea cortului Domnului, pe înălţimea din Gabaon,<br/>


text:
ca să aducă totdeauna Domnului arderi-de-tot, dimineaţa şi seara, pe altarul arderilor-de-tot, întocmai după cum este scris în legea Domnului, pe care El a poruncit-o lui Israel.<br/>


text:
Şi cu ei a lăsat pe Heman şi pe Iedutun, şi pe ceilalţi care fuseseră aleşi şi numiţi, ca să laude pe Domnul, căci mila Lui ţine în veci.<br/>


text:
Şi cu ei pe Heman şi pe Iedutun, care aveau trompete şi chimvale pentru cei ce sunau din ele, şi instrumentele muzicale ale lui Dumnezeu. Şi fiii lui Iedutun erau uşieri.<br/>


text:
Apoi tot poporul s-a dus, fiecare om la casa lui; şi David s-a întors să-şi binecuvânteze casa.<br/>


text:
Pe când locuia David în casa lui, David a zis profetului Natan: Iată, eu locuiesc într-o casă de cedru şi chivotul legământului Domnului este într-un cort.<br/>


text:
Du-te şi spune lui David, slujitorul Meu: Aşa vorbeşte Domnul: Nu tu îmi vei zidi o casă de locuit.<br/>


text:
Căci Eu n-am locuit într-o casă din ziua când am scos pe Israel din Egipt până în ziua de azi, ci am mers din cort în cort şi dintr-un loc în altul.<br/>


text:
Pe oriunde M-am dus cu tot Israelul, am spus Eu vreun cuvânt vreunuia din judecătorii lui Israel, cărora le-am poruncit să păstorească poporul Meu, zicând: De ce nu Mi-aţi zidit o casă de cedru?<br/>


text:
Şi acum aşa să spui slujitorului Meu David: Aşa vorbeşte Domnul: Te-am luat de la staulul oilor, de dinapoia oilor, ca să fii conducător peste poporul Meu Israel.<br/>


text:
Şi am fost cu tine pretutindeni pe unde mergeai; şi am nimicit dinaintea ta pe toţi duşmanii tăi şi ţi-am făcut un nume ca numele celor mari de pe pământ.<br/>


text:
Ba mai mult, voi hotărî un loc pentru poporul Meu Israel şi îl voi sădi ca să poată locui într-un loc al lui şi să nu se mai mute; nici nu-l vor mai oprima fiii răutăţii, aşa cum făceau mai înainte,<br/>


text:
pe vremea când am poruncit să fie judecători peste poporul Meu Israel. Şi îţi voi supune pe toţi duşmanii tăi. Mai mult, îţi spun că Domnul îţi va zidi o casă.<br/>


text:
Şi când ţi se vor împlini zilele şi când va trebui să te duci la părinţii tăi, voi ridica sămânţa ta după tine, care va fi unul din fiii tăi, şi-i voi întări domnia.<br/>


text:
Eu îi voi fi Tată şi el îmi va fi fiu; şi nu voi îndepărta de la el mila Mea, aşa cum am îndepărtat-o de la cel dinaintea ta.<br/>


text:
Şi îl voi aşeza pentru totdeauna în casa Mea şi în împărăţia Mea; şi tronul lui va fi întărit pe vecie.<br/>


text:
Atunci regele David s-a dus şi s-a prezentat înaintea Domnului şi a zis: Cine sunt eu Doamne, Dumnezeule, şi ce este casa mea de m-ai făcut să ajung până aici?<br/>


text:
Şi lucrul acesta a fost puţin înaintea Ta, Dumnezeule; dar Tu ai mai vorbit şi despre casa robului Tău pentru vremurile viitoare şi m-ai apreciat la starea unui om de rang mare, o Doamne, Dumnezeule!<br/>


text:
Ce ar mai putea să-Ţi spună David despre onoarea dată robului Tău? Căci Tu cunoşti pe robul Tău.<br/>


text:
Doamne, de dragul robului Tău şi după inima Ta, Tu ai făcut toate aceste lucruri mari, pe care i le-ai descoperit.<br/>


text:
Doamne, nu este nimeni ca Tine, nici nu este alt dumnezeu afară de Tine, potrivit cu tot ce am auzit cu urechile noastre.<br/>


text:
Care naţiune pe pământ este ca poporul Tău Israel, la care Dumnezeu S-a dus ca să Şi-l răscumpere ca popor al Lui însuşi, ca să-Ţi faci un nume prin lucruri mari şi înspăimântătoare, alungând popoare dinaintea poporului Tău, pe care l-ai răscumpărat din Egipt?<br/>


text:
Căci pe poporul Tău Israel Tu l-ai făcut poporul Tău pe veci; şi Tu, Doamne, ai devenit Dumnezeul lor.<br/>


text:
Şi acum, Doamne, cuvântul pe care l-ai rostit despre robul Tău şi despre casa lui să fie întărit pe vecie, şi fă după Cuvântul Tău.<br/>


text:
Şi lasă să fie întărit, ca Numele Tău să fie preamărit pe vecie, zicându-se: Domnul oştirilor este Dumnezeul lui Israel, este un Dumnezeu pentru Israel; şi casa robului Tău David să fie întărită înaintea Ta!<br/>


text:
Căci Tu, Dumnezeul meu, ai făcut cunoscut robului Tău că Tu îi vei zidi o casă; de aceea, robul Tău a găsit curaj să se roage înaintea Ta.<br/>


text:
Şi acum binecuvântează casa robului Tău, ca să rămână pe vecie înaintea Ta! Căci ce binecuvântezi Tu, Doamne, este binecuvântat pe vecie!<br/>


text:
După aceea, David a atacat pe filisteni, i-a supus şi a luat din mâna filistenilor Gatul şi satele lui.<br/>


text:
Şi David a învins pe Hadarezer, regele Ţobei, spre Hamat, când s-a dus să-şi întemeieze domnia la Fluviul Eufrat.<br/>


text:
David a luat de la el o mie de care, şapte mii de călăreţi şi douăzeci de mii de pedeştri. David a tăiat tendoanele tuturor cailor pentru trăsuri, reţinând din ei doar pentru o sută de trăsuri.<br/>


text:
Când sirienii din Damasc au venit să-l ajute pe Hadarezer, regele Ţobei, David a ucis douăzeci şi două de mii de sirieni.<br/>


text:
După aceea, David a pus o garnizoană în Siria Damascului; şi sirienii au devenit supuşii lui David, şi i-au plătit tribut. Astfel Domnul a ocrotit pe David oriunde mergea.<br/>


text:
Şi David a luat scuturile de aur pe care le aveau slujitorii lui Hadarezer şi le-a adus la Ierusalim.<br/>


text:
David a mai luat mult bronz din Tibhat şi din Cun, cetăţile lui Hadarezer. Din acestea Soiomon a făcut marea cea de bronz, stâlpii şi uneltele de bronz.<br/>


text:
A trimis pe fiul său Hadoram la regele David, ca să-l întrebe de sănătate şi să-l felicite pentru că a luptat împotriva lui Hadarezer şi l-a învins (căci Hadarezer fusese în război cu Tohu); şi Hadoram a adus cu el tot felul de obiecte de aur, argint şi bronz.<br/>


text:
Regele David le-a dedicat şi pe acestea Domnului, împreună cu argintul şi cu aurul pe care-l luase de la toate popoarele – de la Edom, de la Moab, de la copiii lui Amon, de la filisteni şi de la Amalec.<br/>


text:
El a pus garnizoane în Edom şi toţi edomiţii au devenit supuşii lui David. Şi Domnul ocrotea pe David oriunde mergea.<br/>


text:
Benaia, fiul lui Iehoiada, era conducătorul cheretiţilor şi al peletiţilor; şi fiii lui David erau cei dintâi pe lângă rege.<br/>


text:
După aceea s-a întâmplat că a murit Nahaş, regele fiilor lui Amon şi în locul lui a domnit fiul său.<br/>


text:
Atunci David a zis: Voi arăta bunăvoinţă lui Hanun, fiul lui Nahaş, căci tatăl lui a arătat bunăvoinţă faţă de mine. Aşa că David a trimis mesageri să-l mângâie pentru moartea tatălui său. Slujitorii lui David au venit în ţara fiilor lui Amon, la Hanun, ca să-l mângâie.<br/>


text:
Dar conducătorii fiilor lui Amon au zis lui Hanun: Crezi că David îţi trimite oameni să te mângâie, ca să cinstească pe tatăl tău? Oare n-au venit slujitorii lui la tine ca să cerceteze, să nimicească şi să spioneze ţara?<br/>


text:
Atunci Hanun a luat pe slujitorii lui David, a pus să-i radă şi să le taie hainele pe la mijloc până la brâu. Apoi le-a dat drumul.<br/>


text:
Atunci anumite persoane s-au dus şi au spus lui David despre aceşti oameni. David a trimis să-i întâmpine, pentru că oamenii erau foarte batjocoriţi. Şi regele a zis: Rămâneţi la Ierihon până vă vor creşte bărbile, după aceea să vă întoarceţi.<br/>


text:
Când fiii lui Amon au văzut că s-au făcut urâţi înaintea lui David, Hanun şi fiii lui Amon au trimis o mie de talanţi de argint ca să-şi închirieze care şi călăreţi din Mesopotamia, de la sirienii din Maaca şi din Ţoba.<br/>


text:
Au tocmit treizeci şi două de mii de care şi pe regele din Maaca cu poporul său, care au venit şi şi-au aşezat tabăra înaintea Medebei. Şi fiii lui Amon s-au adunat de prin cetăţile lor şi au venit la luptă.<br/>


text:
Şi când David a auzit despre aceasta, a trimis împotriva lor pe Ioab cu toată armata de oameni viteji.<br/>


text:
Fiii lui Amon au ieşit şi s-au aşezat în linie de bătaie la intrarea cetăţii; şi regii care veniseră erau fiecare pe câmp.<br/>


text:
Când Ioab a văzut că linia de bătaie era aşezată împotriva lui şi din faţă şi din spate, a ales dintre toţi oamenii de seamă ai lui Israel şi i-a pus în linie de bătaie împotriva sirienilor.<br/>


text:
Şi pe cealaltă parte a poporului a pus-o sub comanda fratelui său Abişai, şi ei s-au aşezat în linie de bătaie împotriva fiilor lui Amon.<br/>


text:
Şi el a zis: Dacă sirienii vor fi prea tari pentru mine, tu să-mi vii în ajutor; şi dacă fiii lui Amon vor fi prea tari pentru tine, îţi voi veni eu în ajutor.<br/>


text:
Fii tare şi haideţi să ne arătăm plini de curaj pentru poporul nostru şi pentru cetăţile Dumnezeului nostru; şi Domnul să facă ceea ce este bine înaintea Lui!<br/>


text:
Şi Ioab, împreună cu poporul care era cu el, a înaintat la luptă împotriva sirienilor; şi ei au fugit dinaintea lui.<br/>


text:
Când au văzut fiii lui Amon că sirienii fugeau, au fugit şi ei dinaintea lui Abişai, fratele lui Ioab, şi s-au întors în cetate. Şi Ioab s-a întors la Ierusalim.<br/>


text:
Când sirienii au văzut că fuseseră bătuţi de Israel, au trimis mesageri şi au adus pe sirienii care erau de cealaltă parte a fluviului; iar Şofah, conducătorul armatei lui Hadarezer, era în fruntea lor.<br/>


text:
Când i-au spus lui David, el a adunat tot Israelul, a trecut Iordanul, a mers împotriva lor şi s-a pregătit de luptă împotriva lor. Şi când David s-a aşezat în linie de bătaie împotriva sirienilor, ei s-au luptat cu el.<br/>


text:
Dar sirienii au fugit dinaintea lui Israel. David a ucis dintre sirieni oamenii de la şapte mii de care şi patruzeci de mii de pedeştri; şi a omorât şi pe Şofah, conducătorul armatei.<br/>


text:
Când slujitorii lui Hadarezer au văzut că au fost învinşi de Israel, au făcut pace cu David şi au devenit supuşii lui. Şi sirienii n-au mai vrut să-i ajute pe fiii lui Amon.<br/>


text:
În anul următor, pe vremea când regii ies la război, Ioab a pornit în fruntea unei oştiri puternice şi a pustiit ţara fiilor lui Amon şi a venit şi a asediat Raba. David a rămas la Ierusalim. Şi Ioab a bătut Raba şi a nimicit-o.<br/>


text:
David a luat coroana de pe capul regelui lor şi a găsit-o în greutate de un talant de aur; era împodobită cu pietre preţioase. Au pus-o pe capul lui David, care a adus şi o foarte mare pradă din cetate.<br/>


text:
El a scos pe locuitorii care erau în cetate şi i-a tăiat cu ferăstraie, cu securi şi cu topoare. Aşa a făcut David tuturor cetăţilor fiilor lui Amon. Apoi David s-a întors la Ierusalim cu tot poporul.<br/>


text:
După aceea, a avut loc o bătălie la Ghezer cu filistenii, vreme în care Sibecai huşatitul a ucis pe Sipai, care a fost unul din fiii lui Rafa. Şi filistenii au fost supuşi.<br/>


text:
Şi iarăşi a mai fost o luptă cu filistenii, şi Elhanan, fiul lui Iair, a ucis pe Lahmi din Gat, fratele lui Goliat, care avea o suliţă al cărei mâner era ca un sul de ţesut.<br/>


text:
Şi a mai fost o luptă la Gat, unde era un om foarte înalt, care avea şase degete la fiecare mână şi şase degete la fiecare picior, douăzeci şi patru de toate; şi el era dintre fiii lui Rafa.<br/>


text:
Oamenii aceştia se născuseră lui Rafa, în Gat. Ei au căzut ucişi de mâna lui David şi de mâna slujitorilor lui.<br/>


text:
Şi David a zis lui Ioab şi conducătorilor poporului: Duceţi-vă şi număraţi pe Israel, de la Beer-Şeba până la Dan şi aduceţi-mi numărul, ca să-l ştiu.<br/>


text:
Şi Ioab a răspuns: Domnul să facă pe poporul Lui de o sută de ori mai mult decât este acum! Dar, rege, domnul meu, nu sunt ei toţi slujitorii domnului meu? De ce atunci cere domnul meu acest lucru? De ce să fie el cauza unui păcat pentru Israel?<br/>


text:
Totuşi, cuvântul regelui a prevalat asupra lui Ioab. De aceea, Ioab a plecat şi a străbătut tot Israelul; apoi s-a întors la Ierusalim.<br/>


text:
Şi Ioab a dat lui David cartea numărătorii întregului popor. Şi tot Israelul era un milion o sută de mii de bărbaţi care scoteau sabia; şi în Iuda erau patru sute şaptezeci de mii de bărbaţi care scoteau sabia.<br/>


text:
Dar el n-a numărat pe Levi şi pe Beniamin între aceştia, căci porunca regelui era o urâciune pentru Ioab.<br/>


text:
Şi David a zis lui Dumnezeu: Am făcut un mare păcat, pentru că am făcut lucrul acesta! Dar acum, Te rog, iartă fărădelegea robului Tău, căci am lucrat nebuneşte!<br/>


text:
Du-te şi spune-i lui David, zicând: Aşa vorbeşte Domnul: îţi pun înainte trei urgii; alege una din ele şi te voi lovi cu ea.<br/>


text:
trei ani de foamete, sau trei luni în timpul cărora să fii nimicit dinaintea duşmanilor tăi şi atins de sabia duşmanilor tăi, sau trei zile în timpul cărora sabia Domnului – ciuma în ţară – şi Îngerul Domnului să nimicească tot teritoriul lui Israel. Acum gândeşte-te ce răspuns să duc înapoi Celui ce m-a trimis.<br/>


text:
Şi David a zis lui Gad: Sunt într-o mare strâmtorare! Te rog, lasă-mă să cad în mâna Domnului, căci îndurările Lui sunt foarte mari. Nu mă lăsa însă să cad în mâna omului.<br/>


text:
Şi Dumnezeu a trimis un înger la Ierusalim ca să-l nimicească. Şi pe când îl nimicea, Domnul S-a uitat şi I-a părut rău de acest dezastru, şi a zis îngerului care nimicea: Destul; acum trage-ţi mâna! Şi Îngerul Domnului stătea lângă aria lui Ornan, iebusitul.<br/>


text:
Atunci David şi-a ridicat ochii şi a văzut pe Îngerul Domnului stând între pământ şi cer, având în mâna lui o sabie întinsă peste Ierusalim. Atunci David şi bătrânii s-au îmbrăcat în saci şi au căzut cu faţa la pământ.<br/>


text:
Şi David a zis lui Dumnezeu: N-am fost eu cel ce a poruncit ca poporul să fie numărat? Eu sunt cel ce a păcătuit şi a făcut răul acesta; dar oile acestea, ce-au făcut ele? Lasă, Te rog, ca mâna Ta, Doamne, Dumnezeul meu, să fie împotriva mea şi împotriva casei tatălui meu, şi nu împotriva poporului Tău, ca să piară de ciumă!<br/>


text:
Atunci îngerul Domnului a poruncit lui Gad să spună lui David să se urce şi să zidească un altar Domnului în aria lui Ornan, iebusitul.<br/>


text:
Şi Ornan s-a întors şi a văzut îngerul; şi cei patru fii ai lui s-au ascuns împreună cu el. Ornan treiera grâul.<br/>


text:
Când a ajuns David la Ornan, Ornan s-a uitat şi a zărit pe David. Şi el a ieşit din arie şi s-a închinat înaintea lui David cu faţa la pământ.<br/>


text:
Şi David a zis lui Ornan: Dă-mi locul ariei, ca să zidesc pe el un altar Domnului. Să mi-l dai la preţul lui întreg în argint, ca să se îndepărteze urgia de la popor.<br/>


text:
Şi Ornan a zis lui David: Ia-l şi să facă domnul meu regele ce este bine înaintea lui; iată, îţi dau, de asemenea, şi boii ca ardere-de-tot, carele în loc de lemne şi grâul pentru darul de mâncare; le dau pe toate.<br/>


text:
Atunci regele David a zis lui Ornan: Nu, ci îl voi cumpăra la preţul lui întreg, pentru că nu voi lua pentru Domnul ce este al tău, nici nu voi aduce o ardere-de-tot rare să nu mă coste nimic.<br/>


text:
David a zidit acolo un altar Domnului şi a adus arderi-de-tot şi jertfe de mulţumire. A chemat pe Domnul şi El i-a răspuns din cer prin foc pe altarul arderii-de-tot.<br/>


text:
În vremea aceea, când David a văzut că Domnul i-a răspuns în aria lui Ornan iebusitul, el a adus jertfe acolo.<br/>


text:
Căci cortul Domnului şi altarul arderilor-de-tot, pe care le făcuse Moise în deşert, erau în vremea aceea pe înălţimea Gabaonului.<br/>


text:
Dar David nu se putea duce înaintea altarului ca să întrebe pe Domnul, pentru că se temea de sabia îngerului Domnului.<br/>


text:
Şi David a zis: Aceasta este Casa Domnului Dumnezeu şi acesta este altarul arderilor-de-tot pentru Israel.<br/>


text:
David a dat porunci ca să adune pe străinii care erau în ţara lui Israel, şi el a stabilit tăietori de piatră care să taie pietre pentru zidirea Casei lui Dumnezeu.<br/>


text:
Şi David a pregătit fier din abundenţă pentru cuiele uşilor porţilor şi pentru balamale, şi bronz atât de mult încât nu puteau să-l cântărească,<br/>


text:
şi lemn de cedru fără număr, pentru că sidonienii şi cei din Tir au adus lui David mult lemn de cedru.<br/>


text:
David zicea: Fiul meu Solomon este tânăr şi plăpând şi casa care se va zidi pentru Domnul trebuie să fie nemaipomenit de frumoasă, de mare faimă şi glorioasă în toate ţările; de aceea vreau să pregătesc tot ce trebuie pentru zidirea ei. Şi David a făcut mari pregătiri înainte de moarte.<br/>


text:
David a chemat pe fiul său Solomon şi i-a poruncit să zidească o casă Domnului Dumnezeului lui Israel.<br/>


text:
Şi David a zis lui Solomon: Fiul meu, aveam de gând să zidesc o casă Numelui Domnului Dumnezeului meu,<br/>


text:
dar Cuvântul Domnului a venit la mine, zicând: Tu ai vărsat mult sânge şi ai purtat mari războaie; tu nu vei zidi o casă pentru Numele Meu, pentru că ai vărsat înaintea Mea mult sânge pe pământ.<br/>


text:
Iată, ţi se va naşte un fiu, care va fi un om al odihnei; Eu îi voi da odihnă de toţi duşmanii lui de jur împrejur; căci numele lui va fi Solomon (Pace) şi în zilele lui voi da lui Israel pacea şi liniştea.<br/>


text:
El va zidi o casă pentru Numele Meu şi el îmi va fi fiu şi Eu îi voi fi Tată; şi voi întări pe vecie tronul împărăţiei lui în Israel.<br/>


text:
Acum, fiule, Domnul să fie cu tine; ca să prosperi şi să zideşti Casa Domnului Dumnezeului tău, cum a spus El despre tine!<br/>


text:
Numai să-ţi dea Domnul înţelepciune şi pricepere, şi să-ţi dea stăpânirea peste Israel, ca să păzeşti legea Domnului Dumnezeului tău!<br/>


text:
Atunci vei prospera, dacă vei căuta să împlineşti legile şi judecăţile pe care Domnul le-a dat lui Moise pentru Israel. Fii tare şi îmbărbătează-te; nu te teme, nici nu te înspăimânta!<br/>


text:
Iată, cu multă trudă am pregătit pentru Casa Domnului o sută de mii de talanţi de aur, un milion de talanţi de argint, şi bronz şi fier peste măsură, căci este foarte mult. Am pregătit de asemenea lemn şi piatră, la care vei mai adăuga şi tu.<br/>


text:
Şi cu tine sunt mulţi lucrători, cioplitori de piatră şi tâmplari, şi oameni îndemânatici pentru tot felul de lucrări.<br/>


text:
Aurul, argintul, bronzul şi fierul sunt fără limită. Scoală-te şi lucrează, şi Domnul să fie cu tine.<br/>


text:
Nu este Domnul Dumnezeul vostru cu voi? Şi nu v-a dat El odihnă din fiecare parte? Căci El a dat pe locuitorii ţării în mâinile mele şi ţara este supusă înaintea Domnului şi înaintea poporului Său.<br/>


text:
Acum, puneţi-vă inima şi sufletul ca să căutaţi pe Domnul Dumnezeul vostru; de aceea, ridicaţi-vă şi zidiţi sanctuarul Domnului Dumnezeu, ca să aduceţi chivotul legământului Domnului şi uneltele sfinte ale lui Dumnezeu în casa care va fi zidită pentru Numele Domnului.<br/>


text:
Leviţii au fost număraţi de la vârsta de treizeci de ani în sus; şi numărul lor, după numărătoarea fiecărui bărbat, era de treizeci şi Opt de mii.<br/>


text:
Din aceştia, douăzeci şi patru de mii au fost puşi să vegheze asupra slujbelor din Casa Domnului şi şase mii să fie guvernatori şi judecători,<br/>


text:
patru mii au fost uşieri şi patru mii au lăudat pe Domnul cu instrumente muzicale, pe care le-am făcut, a zis David, ca să-L preamărim.<br/>


text:
Fiii lui Şimei: Şelomit, Haziel şi Haran, trei de toţi. Aceştia erau capii caselor părinteşti ale lui Laedan.<br/>


text:
Iahat a fost primul, iar Zina al doilea; Ieuş şi Beria n-au avut mulţi fii, de aceea au alcătuit numai o singură casă părintească.<br/>


text:
Fiii lui Amram: Aaron şi Moise. Aaron a fost pus deoparte, ca să fie sfinţit ca preasfânt, el şi fiii lui pe vecie, să ardă tămâie înaintea Domnului, să-I facă slujba şi să dea binecuvântarea pe vecie în Numele Lui.<br/>


text:
Dintre urmaşii lui Eliezer, Reehabia a fost primul. Şi Eliezer n-a avut alt fiu, dar fiii lui Rehabia au fost foarte mulţi.<br/>


text:
Dintre fiii lui Hebron, Ieria a fost primul, Amaria, al doilea, Iahaziel, al treilea şi Iecameam, al patrulea.<br/>


text:
Şi Eleazar a murit şi n-a avut fii, ci numai fiice; şi fraţii lor, fiii lui Chis, le-au luat de soţii.<br/>


text:
Aceştia au fost fiii lui Levi, după casele lor părinteşti, capii caselor părinteşti, după numărătoarea făcută individual după numărul numelor lor. Ei făceau lucrarea de slujire în Casa Domnului de la vârsta de douăzeci de ani în sus.<br/>


text:
Căci David a zis: Domnul Dumnezeul lui Israel a dat odihnă poporului Său şi va locui pe vecie în Ierusalim.<br/>


text:
Căci potrivit celor din urmă cuvinte ale lui David, leviţii au fost număraţi de la vârsta de douăzeci de ani în sus;<br/>


text:
pentru că datoria lor era să-i ajute pe fiii lui Aaron în slujba Casei Domnului, în curţi şi în camere, şi în purificarea tuturor lucrurilor sfinte, pentru împlinirea slujbei în Casa lui Dumnezeu,<br/>


text:
la pâinile pentru punerea înainte şi la făina pentru darurile de mâncare, la plăcintele nedospite, la turtele coapte în tigaie şi la ceea ce este prăjit, şi la toate măsurătorile de volum şi dimensiune.<br/>


text:
Ei trebuiau să stea în fiecare dimineaţă şi în fiecare seară să mulţumească şi să laude pe Domnul,<br/>


text:
şi să ofere, neîncetat înaintea Domnului, toate arderile-de-tot ale Domnului, în zilele de Sabat, de luna nouă şi de sărbători, după numărul şi obiceiurile stabilite.<br/>


text:
Astfel ei îngrijeau de cortul întâlnirii, de sanctuar şi de fiii lui Aaron, fraţii lor, pentru slujba Casei Domnului.<br/>


text:
Şi Nadab şi Abihu au murit înaintea tatălui lor şi n-au avut copii; de aceea, Eleazar şi Itamar au slujit ca preoţi.<br/>


text:
Şi David împreună cu Ţadoc, dintre fiii lui Eleazar, şi cu Ahimelec, dintre fiii lui Itamar, i-au împărţit pe fiii lui Aaron după slujba pe care urmau s-o facă.<br/>


text:
Şi pentru că între fiii lui Eleazar s-au găsit mai mulţi conducători decât între fiii lui Itamar, i-au împărţit astfel: între fiii lui Eleazar au fost şaisprezece conducători ai caselor lor părinteşti şi între fiii lui Itamar au fost opt conducători ai caselor lor părinteşti.<br/>


text:
I-au împărţit prin sorţi, pe unul ca şi pe celălalt, căci conducătorii sanctuarului şi conducătorii lui Dumnezeu erau dintre fiii lui Eleazar şi dintre fiii lui Itamar.<br/>


text:
Şi Şemaia, fiul lui Netaneel, scriitorul, din seminţia lui Levi, i-a înscris înaintea regelui şi a conducătorilor, înaintea preotului Ţadoc şi a lui Ahimelec, fiul lui Abiatar, şi înaintea conducătorilor caselor părinteşti ale preoţilor şi leviţilor; câte o casă părintească era luată pentru Eleazar şi câte una era luată pentru Itamar.<br/>


text:
Aceasta era ordinea în slujba lor, după care să intre în Casa Domnului, după poruncile date lor prin Aaron, tatăl lor, după cum îi poruncise Domnul Dumnezeul lui Israel.<br/>


text:
Şi ceilalţi fii ai lui Levi au fost: dintre fiii lui Amram: Şubael; dintre fiii lui Şubael: Iehdia.<br/>


text:
Dintre fiii lui Hebron, Ieria a fost primul, Amaria, al doilea, Iahaziel, al treilea, Iecameam, al patrulea.<br/>


text:
Şi aceştia, ca şi fraţii lor, fiii lui Aaron, au tras la sorţi înaintea regelui David, înaintea lui Ţadoc şi a lui Ahimelec, şi înaintea conducătorilor caselor părinteşti ale preoţilor şi ale leviţilor, atât conducătorul casei părinteşti cât şi cei mai mici dintre fraţii săi.<br/>


text:
David şi conducătorii armatei au pus deoparte pentru slujbă pe unii din fiii lui Asaf, din ai lui Heman şi din ai lui Iedutun, care profeţeau cu harpa, cu instrumente cu coarde şi chimvale. Şi iată, numărul celor care au îndeplinit această lucrare:<br/>


text:
dintre fiii lui Asaf: Zacur, Iosif, Netania şi Aşareela; fiii lui Asaf erau sub îndrumarea lui Asaf, care profeţea după porunca regelui.<br/>


text:
Din Iedutun, fiii lui Iedutun: Ghedalia, Ţeri, Isaia, Haşabia, Matitia şi Şimei, şase, sub mâna tatălui lor Iedutun, care profeţea cu harpa, ca să mulţumească şi să laude pe Domnul.<br/>


text:
Din Heman, fiii lui Heman: Buchia, Matania, Uziel, Şebuel, Ierimot, Hanania, Hanani, Eliata, Ghidalti, Romamti-Ezer, Ioşbecaşa, Maloti, Hotir, Mahaziot.<br/>


text:
Toţi aceştia erau fiii lui Heman, care era văzătorul regelui, ca să descopere cuvintele lui Dumnezeu şi să înalţe puterea Lui. Căci Dumnezeu îi dăduse lui Heman paisprezece fii şi trei fiice.<br/>


text:
Toţi aceştia erau sub conducerea tatălui lor pentru muzica din Casa Domnului, cu chimvale, instrumente cu coarde şi harpe, pentru slujba Casei lui Dumnezeu. Asaf, Iedutun şi Heman erau sub autoritatea regelui.<br/>


text:
Ei erau în număr de două sute optzeci şi opt, împreună cu fraţii lor care erau instruiţi să cânte Domnului, toţi cei ce erau maeştri.<br/>


text:
Primul sorţ a ieşit din Asaf, pentru Iosif; al doilea, pentru Ghedalia, el cu fraţii lui şi fiii lui, doisprezece;<br/>


text:
Şi fiii lui Meşelemia au fost Zaharia, întâiul-născut, Iediael, al doilea, Zebadia, al treilea, Iatniel, al patrulea,<br/>


text:
Fiii lui Obed-Edom au fost Şemaia, întâiul-născut, Iozabad, al doilea, Ioah, al treilea, Sacar, al patrulea, Netaneel, al cincilea,<br/>


text:
De asemenea, fiului său Şemaia i s-au născut fii care au stăpânit peste casele tatălui său, pentru că erau oameni foarte îndemânatici.<br/>


text:
Fiii lui Şemaia au fost Otni, Refael, Obed, Elzabad şi fraţii săi, oameni viteji, Elihu şi Semachia.<br/>


text:
Toţi aceştia au fost fiii lui Obed-Edom, ei, fiii lor şi fraţii lor, oameni destoinici şi în putere pentru lucru: şaizeci şi doi dintre ai lui Obed-Edom.<br/>


text:
Fiii lui Hosa, dintre fiii lui Merari, au fost Şimri, cel dintâi (căci deşi el nu fusese întâiul-născut, tatăl lui l-a pus cel dintâi),<br/>


text:
Hilchia, al doilea; Tebalia, al treilea; Zaharia, al patrulea. Toţi fiii şi fraţii lui Hosa erau treisprezece.<br/>


text:
Acestor cete de uşieri, conducătorilor acestor oameni şi fraţilor lor, le-a fost încredinţată paza pentru slujba Casei Domnului.<br/>


text:
Sorţul pentru uşa din est a căzut pe Şelemia. Apoi au tras la sorţi pentru fiul său Zaharia, un sfătuitor înţelept, şi sorţul lui a ieşit pentru uşa din nord.<br/>


text:
Pentru uşa din vest sorţul a căzut pe Şupim şi pe Hosa, cu uşa Şalechet, pe drumul care urca; o strajă era în faţa altei străji.<br/>


text:
La est erau şase leviţi, la nord patru în fiecare zi, la sud patru în fiecare zi şi pentru depozite, doi câte doi.<br/>


text:
Dintre leviţi, Ahia era peste vistieriile Casei lui Dumnezeu şi peste vistieriile lucrurilor dedicate.<br/>


text:
Dintre fiii lui Laedan, fiii gherşoniţilor ieşiţi din Laedan, conducătorii caselor părinteşti ale lui Laedan, gherşonitul, erau: Iehieli.<br/>


text:
Şi fraţii lui din Eliezer au fost: Rehabia, al cărui fiu a fost Isaia, al cărui fiu a fost Ioram, al cărui fiu a fost Zicri, al cărui fiu a fost Şelomit.<br/>


text:
Acest Şelomit şi fraţii lui erau peste toate vistieriile lucrurilor dedicate, pe care le dedicaseră regele David şi conducătorii caselor părinteşti, conducători peste mii şi sute, şi conducătorii armatei.<br/>


text:
Şi tot ce fusese dedicat de Samuel, văzătorul, de Saul, fiul lui Chis, de Abner, fiul lui Ner, de Ioab, fiul Ţeruiei, fiecare lucru dedicat, era sub paza lui Şelomit şi a fraţilor lui.<br/>


text:
Dintre iţehariţi: Chenania şi fraţii lui erau întrebuinţaţi pentru treburile de afară, ca guvernatori şi judecători în Israel.<br/>


text:
Dintre hebroniţi: Haşabia şi fraţii lui, o mie şapte sute de oameni destoinici, aveau supravegherea lui Israel în partea de vest a Iordanului, pentru toate treburile Domnului şi în serviciul regelui.<br/>


text:
Între hebroniţi, Ieria a fost conducător al hebroniţilor, după genealogia părinţilor lui. în anul al patruzecilea al domniei lui David au fost cercetaţi şi între ei s-au găsit oameni destoinici la Iaezer, în Galaad.<br/>


text:
Şi fraţii lui au fost două mii şapte sute de oameni destoinici, capi de case părinteşti, pe care regele David i-a făcut oficialităţi peste rubeniţi, peste gadiţi şi peste jumătatea seminţiei lui Manase, pentru orice lucru cu privire la Dumnezeu şi pentru treburile regelui.<br/>


text:
Şi copiii lui Israel, după numărul lor, capii caselor părinteşti, conducătorii peste mii şi peste sute şi ofiţerii lor, slujeau regelui în orice lucru al diviziilor militare. Aceste divizii soseau şi plecau lună de lună, în toate lunile anului; fiecare divizie avea douăzeci şi patru de mii de oameni.<br/>


text:
În fruntea celei dintâi divizii, pentru luna întâi, era Iaşobeam, fiul lui Zabdiel, şi în divizia lui erau douăzeci şi patru de mii de oameni.<br/>


text:
În fruntea diviziei din luna a doua era Dodai, ahohitul; Miclot era unul din capii diviziei sale; în divizia lui erau douăzeci şi patru de mii de oameni.<br/>


text:
Al treilea conducător al armatei pentru luna a treia a fost Benaia, fiul preotului Iehoiada, care a fost conducător; şi în divizia sa erau douăzeci şi patru de mii de oameni.<br/>


text:
Acesta a fost Benaia, care era viteaz între treizeci şi era peste cei treizeci; în divizia sa era fiul său, Amizadab.<br/>


text:
Al patrulea, pentru luna a patra, era Asael, fratele lui Ioab; şi, după el, fiul său Zebadia; şi în divizia lui erau douăzeci şi patru de mii de oameni.<br/>


text:
Al cincilea, pentru luna a cincea, era conducătorul Şamehut izrahitul; şi în divizia lui erau douăzeci şi patru de mii de oameni.<br/>


text:
Al şaselea, pentru luna a şasea, era Ira, fiul lui Icheş tecoitul; şi în divizia lui erau douăzeci şi patru de mii de oameni.<br/>


text:
Al şaptelea, pentru luna a şaptea, era Heleţ pelonitul, dintre fiii lui Efraim; şi în divizia lui erau douăzeci şi patru de mii de oameni.<br/>


text:
Al optulea, pentru luna a opta, era Sibecai huşatitul, dintre zerahiţi; şi în divizia lui erau douăzeci şi patru de mii de oameni.<br/>


text:
Al nouălea, pentru luna a noua, era Abiezer, din Anatot, dintre beniamiţi; şi în divizia lui erau douăzeci şi patru de mii de oameni.<br/>


text:
Al zecelea, pentru luna a zecea, era Maharai, din Netofa, dintre zerahiţi; şi în divizia lui erau douăzeci şi patru de mii de oameni.<br/>


text:
Al unsprezecelea, pentru luna a unsprezecea, era Benaia, din Piraton, dintre fiii lui Efraim; şi în divizia lor erau douăzeci şi patru de mii de oameni.<br/>


text:
Al doisprezecelea, pentru luna a douăsprezecea, era Heldai din Netofa, din familia lui Otniel; şi în divizia lui erau douăzeci şi patru de mii de oameni.<br/>


text:
Peste seminţiile lui Israel erau: cap peste rubeniţi era Eliezer, fiul lui Zicri; peste simeoniţi era Şefatia, fiul lui Maaca;<br/>


text:
peste fiii lui Efraim era Hosea, fiul lui Azazia; peste jumătatea seminţiei lui Manase era Ioel, fiul lui Pedaia;<br/>


text:
peste jumătatea seminţiei lui Manase din Galaad era Ido, fiul lui Zaharia; peste Beniamin era Iaasiel, fiul lui Abner;<br/>


text:
Dar David n-a făcut numărătoarea celor în vârstă de la douăzeci de ani în jos, pentru că Domnul promisese că va înmulţi pe Israel ca stelele cerului.<br/>


text:
Ioab, fiul Ţeruiei, începuse numărătoarea, dar n-a sfârşit-o, căci din cauza acestui recensământ a venit peste Israel mânia Domnului; de aceea, numărul nu s-a înregistrat în Cronicile regelui David.<br/>


text:
Şi peste vistieriile regelui era Azmavet, fiul lui Adiel; şi Ionatan, fiul lui Ozia, era peste depozitele de pe ogoare, din cetăţi, din sate şi din fortăreţe.<br/>


text:
Baal-Hanan, din Gheder, era peste măslini şi sicomori, în câmpie; Ioaş era peste depozitele de untdelemn;<br/>


text:
Şitrai, din Saron, era peste cirezile care păşteau în Saron; şi Şafat, fiul lui Adlai, era peste cirezile din văi.<br/>


text:
Ionatan, unchiul lui David, era sfătuitor, un om înţelept şi învăţat; şi Iehiel, fiul lui Hacmoni, era lângă fiii regelui;<br/>


text:
Şi după Ahitofel sfătuitori au fost: Iehoiada, fiul lui Benaia, şi Abiatar; şi Ioab era comandantul armatei regelui.<br/>


text:
David a adunat la Ierusalim pe toţi conducătorii lui Israel, pe conducătorii seminţiilor şi pe conducătorii cetelor care slujeau regelui, pe conducătorii peste mii şi pe conducătorii peste sute, şi pe administratorii averilor şi ai turmelor regelui, şi peste fiii lui, împreună cu guvernatorii şi cu cei viteji, şi pe toţi bărbaţii voinici.<br/>


text:
Regele David s-a ridicat în picioare şi a zis: Ascultaţi-mă, fraţii mei şi poporul meu! Am avut pe inima mea să zidesc o casă de odihnă pentru chivotul legământului Domnului şi pentru aşternutul picioarelor Dumnezeului nostru; şi am făcut pregătiri pentru zidire.<br/>


text:
Dar Dumnezeu mi-a zis: Tu să nu zideşti o casă pentru Numele Meu, pentru că tu ai fost un om al războiului şi ai vărsat sânge.<br/>


text:
Dar Domnul Dumnezeul lui Israel, m-a ales din toată casa tatălui meu, ca să fiu rege peste Israel, în veci, căci pe Iuda l-a ales să fie conducător; şi din casa lui Iuda, casa tatălui meu, şi dintre fiii tatălui meu, El Şi-a găsit plăcerea în mine, ca să mă facă rege peste tot Israelul.<br/>


text:
Şi dintre toţi fiii mei (căci Domnul mi-a dat mulţi fii) El l-a ales pe fiul meu Solomon, ca să stea pe tronul împărăţiei Domnului, peste Israel.<br/>


text:
El mi-a zis: Fiul tău Solomon îmi va zidi casa şi curţile; căci l-am ales să fie fiul Meu şi Eu îi voi fi Tată.<br/>


text:
Ba mai mult, îi voi întări împărăţia pe vecie, dacă va fi statornic, ca astăzi, în împlinirea poruncilor Mele şi a judecăţilor Mele.<br/>


text:
Şi acum, înaintea întregului Israel, adunarea Domnului, şi în auzul Dumnezeului nostru, să căutaţi să păziţi toate poruncile Domnului Dumnezeului vostru, ca să puteţi rămâne în stăpânirea acestei ţări bune, şi s-o lăsaţi moştenire fiilor voştri după voi în veci.<br/>


text:
Cât despre tine, fiul meu Solomon, cunoaşte pe Dumnezeul tatălui tău şi slujeşte-I cu o inimă desăvârşită şi cu o minte voitoare; căci Domnul cercetează toate inimile şi înţelege toate intenţiile gândurilor. Dacă Îl vei căuta, Se va lăsa găsit de tine; dar, dacă îl vei părăsi, şi El te va lepăda pe vecie.<br/>


text:
Caută acum, pentru că Domnul te-a ales, să zideşti o casă pentru sanctuar; întăreşte-te şi lucrează,<br/>


text:
Atunci David a dat fiului său Solomon planurile pridvorului şi ale clădirilor, ale vistieriei, ale camerelor de sus, ale camerelor dinăuntru şi ale camerei pentru scaunul îndurării;<br/>


text:
şi modelul tuturor lucrurilor pe care le avea prin Duhul, al curţilor Casei Domnului, al tuturor camerelor de jur împrejurul vistieriilor Casei lui Dumnezeu şi al vistieriilor lucrurilor dedicate;<br/>


text:
de asemenea şi pentru cetele preoţilor şi leviţilor, pentru tot lucrul slujbei în Casa Domnului, şi pentru toate uneltele slujbei în Casa Domnului.<br/>


text:
I-a dat modelul uneltelor de aur, cu greutatea aurului pentru toate uneltele pentru orice fel de slujbă; pentru uneltele de argint, cu greutatea argintului, pentru toate ustensilele pentru orice fel de slujbă.<br/>


text:
<i>I-</i>a dat greutatea sfeşnicelor de aur şi a lămpilor de aur, cu greutatea fiecărui sfeşnic şi a lămpilor lui; şi greutatea sfeşnicelor de argint, cu greutatea fiecărui sfeşnic şi a lămpilor lui, după întrebuinţarea fiecărui sfeşnic.<br/>


text:
I-a dat greutatea de aur pentru mesele pâinilor pentru punerea înainte, pentru fiecare masă, şi greutatea de argint pentru mesele de argint.<br/>


text:
De asemenea, i-a dat aur curat pentru furculiţe, lighene şi ceşti; şi pentru potirele de aur el a dat aur, după greutatea fiecărui potir; la fel şi argint, după greutatea fiecărui potir de argint.<br/>


text:
Şi pentru altarul tămâiei a dat aur curat, după greutatea lui; i-a mai dat şi modelul carului heruvimilor, de aur, care îşi întind aripile şi acoperă chivotul legământului Domnului.<br/>


text:
Toate acestea, a zis David, Domnul m-a făcut să le înţeleg în scris, prin mâna Lui asupra mea, toate lucrările acestui model.<br/>


text:
Şi Domnul a zis fiului său Solomon: întăreşte-te, îmbărbătează-te şi lucrează; nu te teme, nici nu te înspăimânta; căci Domnul Dumnezeu, Dumnezeul meu, va fi cu tine. El nu te va lăsa, nici nu te va părăsi, până nu vei sfârşi tot lucrul pentru slujba Casei Domnului.<br/>


text:
Iată, ai lângă tine cetele preoţilor şi leviţilor pentru toată slujba Casei lui Dumnezeu; şi cu tine sunt, pentru toată lucrarea, toţi oamenii binevoitori şi iscusiţi pentru tot felul de lucru; şi conducătorii şi tot poporul vor fi întru totul la porunca ta.<br/>


text:
Regele David a mai zis întregii adunări: Fiul meu Solomon, singurul pe care l-a ales Dumnezeu, este tânăr şi plăpând, iar lucrarea este mare, deoarece casa aceasta nu este pentru om, ci pentru Domnul Dumnezeu.<br/>


text:
Mi-am întrebuinţat toate puterile ca să pregătesc pentru Casa Dumnezeului meu aur pentru ceea ce trebuie făcut din aur, argint pentru ceea ce trebuie să fie de argint, bronz pentru ceea ce trebuie să fie de bronz, fier pentru ceea ce trebuie să fie de fier şi lemn pentru ceea ce trebuie să fie de lemn, pietre de onix şi pietre scumpe de legat, pietre strălucitoare şi de diferite culori, tot felul de pietre preţioase şi multă marmură albă.<br/>


text:
Ba mai mult, pentru că mi-am pus plăcerea în Casa Domnului, dau Casei Dumnezeului meu bogăţiile de aur şi de argint pe care le am, pe lângă tot ce am pregătit deja pentru casa sanctuarului:<br/>


text:
şi anume trei mii de talanţi de aur, de aur de Ofir, şi şapte mii de talanţi de argint curăţat, pentru îmbrăcarea pereţilor clădirilor,<br/>


text:
aurul pentru lucrurile de aur şi argintul pentru lucrurile de argint, şi pentru tot felul de lucrări care vor <i>fi</i> făcute de mâinile lucrătorilor. Cine deci este gata să se dedice astăzi pe sine Domnului?<br/>


text:
Atunci, conducătorii caselor părinteşti, conducătorii seminţiilor lui Israel, conducătorii peste mii şi peste sute, cu conducătorii peste lucrul regelui, au adus daruri de bunăvoie.<br/>


text:
Au dat pentru lucrul la Casa lui Dumnezeu: cinci mii de talanţi de aur, zece mii de dariei, zece mii de talanţi de argint, optsprezece mii de talanţi de bronz şi o sută de mii de talanţi de fier.<br/>


text:
Şi cei ce aveau pietre preţioase le-au dat vistieriei Casei Domnului, în mâinile lui Iehiel, gherşonitul.<br/>


text:
Poporul s-a bucurat de darurile lor de bunăvoie, căci le dădeau de bunăvoie, cu o inimă desăvârşită, Domnului; şi regele David, de asemenea, s-a bucurat mult.<br/>


text:
De aceea, David a binecuvântat pe Domnul înaintea întregii adunări; şi David a zis: Binecuvântat să fii Tu, Domnul Dumnezeul lui Israel, Tatăl nostru, din veci în veci!<br/>


text:
A Ta, Doamne, este mărirea, puterea şi gloria, biruinţa şi măreţia; căci tot ce este în cer şi pe pământ este al Tău; a Ta, Doamne, este împărăţia, şi Tu Te înalţi ca un stăpân peste orice.<br/>


text:
De la Tine vin bogăţia şi onoarea, şi Tu domneşti peste tot. în mâna Ta este putere şi tărie; şi în mâna Ta stă puterea de a mări şi de a da tărie tuturor.<br/>


text:
Căci cine sunt eu şi cine este poporul meu, ca să-Ţi putem dărui în felul acesta? Căci toate lucrurile vin de la Tine şi din ce este al Tău Ţi-am dăruit noi.<br/>


text:
Căci înaintea Ta noi suntem străini şi călători, aşa cum au fost toţi părinţii noştri. Zilele noastre pe pământ sunt ca o umbră şi fără nici o speranţă.<br/>


text:
Doamne, Dumnezeul nostru, tot acest belşug, pe care l-am pregătit ca să-Ţi zidim o casă, Ţie, Numelui Tău cel sfânt, vine din mâna Ta şi ale Tale sunt toate.<br/>


text:
Mai ştiu, Dumnezeul meu, că Tu încerci inima şi îţi găseşti plăcerea în dreptate. Cât despre mine, în curăţia inimii mele, Ţi-am adus de bunăvoie toate aceste lucruri; şi acum, cu bucurie, am văzut pe poporul Tău, care este prezent aici, oferindu-Ţi de bunăvoie darurile lui.<br/>


text:
Doamne, Dumnezeul părinţilor noştri Avraam, Isaac şi Israel, ţine totdeauna în inima poporului Tău aceste gânduri şi îndreaptă-i inima spre Tine.<br/>


text:
Şi dă fiului meu Solomon o inimă desăvârşită, ca să păzească poruncile Tale, învăţăturile Tale şi legile Tale, ca să împlinească toate aceste lucruri şi să zidească templul pentru care am făcut pregătiri.<br/>


text:
Atunci David a zis întregii adunări: Acum, binecuvântaţi pe Domnul Dumnezeul vostru. Şi toată adunarea a binecuvântat pe Domnul Dumnezeul părinţilor lor, şi şi-au plecat capetele şi s-au închinat înaintea Domnului şi înaintea regelui.<br/>


text:
A doua zi, au adus ca jertfă şi ca ardere-de-tot Domnului o mie de viţei, o mie de berbeci şi o mie de miei, împreună cu jertfele lor de băutură, şi jertfe din abundenţă pentru tot Israelul.<br/>


text:
Au mâncat şi au băut în ziua aceea înaintea Domnului cu mare bucurie. Şi au făcut pe Solomon, fiul lui David, rege pentru a doua oară şi l-au uns înaintea Domnului ca domn, şi pe Ţadoc ca preot.<br/>


text:
Atunci Solomon a stat pe tronul Domnului ca rege în locul tatălui său David şi a prosperat; şi tot Israelul l-a ascultat.<br/>


text:
Domnul a înălţat pe Solomon foarte tare înaintea întregului Israel şi a revărsat peste el atâta măreţie regală cum n-a mai fost peste nici un rege înainte de el în Israel.<br/>


text:
Perioada cât a domnit peste Israel a fost de patruzeci de ani: la Hebron a domnit şapte ani şi la Ierusalim a domnit treizeci şi trei de ani.<br/>


text:
Apoi a murit la o bătrâneţe fericită, sătul de zile, de bogăţie şi de onoare; şi în locul lui a domnit fiul său Solomon.<br/>


text:
Faptele regelui David, cele dintâi şi cele de pe urmă, sunt scrise în cartea lui Samuel văzătorul, în cartea profetului Natan si în cartea văzătorului Gad,<br/>


text:
Împreună cu toată domnia şi vitejia lui, precum toate evenimentele care s-au petrecut în timpul lui, în Israel, şi în toate împărăţiile ţărilor.<br/>


text:
Solomon, fiul lui David, a fost întărit în împărăţia sa şi Domnul, Dumnezeul lui a fost cu el şi l-a înălţat din ce în ce mai mult.<br/>


text:
Atunci Solomon a vorbit întregului Israel, conducătorilor peste mii şi peste sute, judecătorilor şi fiecărui guvernator din tot Israelul, conducătorilor caselor părinteşti.<br/>


text:
Solomon s-a dus cu toată adunarea la înălţimea de la Gabaon; căci acolo era cortul întâlnirii lui Dumnezeu, pe care Moise, robul Domnului, îl făcuse în deşert.<br/>


text:
Dar David urcase chivotul lui Dumnezeu de la Chiriat-Iearim la locul pe care David îl pregătise pentru el, căci el îi ridicase un cort la Ierusalim.<br/>


text:
Altarul de bronz, pe care-l făcuse Beţaleel, fiul lui Uri, fiul lui Hur, era acolo înaintea cortului Domnului; Solomon şi adunarea au căutat pe Domnul acolo.<br/>


text:
Şi Solomon s-a urcat acolo înaintea Domnului la altarul de bronz, care era la cortul întâlnirii, şi a adus pe el o mie de arderi-de-tot.<br/>


text:
Şi Solomon a zis lui Dumnezeu: Tu ai arătat mare bunătate faţă de tatăl meu David şi m-ai pus să domnesc în locul lui.<br/>


text:
Acum, Doamne, Dumnezeule, fă să se împlinească promisiunea Ta dată tatălui meu David, căci m-ai făcut rege peste un popor mare la număr ca pulberea pământului.<br/>


text:
Dă-mi acum înţelepciune şi cunoaştere, ca să pot intra şi ieşi înaintea acestui popor; căci cine poate judeca pe poporul acesta mare al Tău?<br/>


text:
Şi Dumnezeu a zis lui Solomon: Fiindcă dorinţa aceasta a fost în inima ta şi n-ai cerut bogăţii, sau avuţii, sau onoare, sau viaţa duşmanilor tăi, nici n-ai cerut viaţă lungă, ci ai cerut înţelepciune şi cunoaştere, ca să judeci pe poporul Meu, peste care Te-am făcut rege,<br/>


text:
înţelepciunea şi cunoaşterea îţi surit date. Şi îţi voi da bogăţii şi averi şi onoare, aşa cum nici un rege n-a mai avut înainte de tine şi nici nu va mai avea vreunul după tine.<br/>


text:
Solomon a venit de la înălţimea din Gabaon, de la cortul întâlnirii, la Ierusalim şi a domnit peste Israel.<br/>


text:
Şi Solomon a adunat care şi călăreţi; el avea o mie patru sute de care şi douăsprezece mii de călăreţi, pe care i-a aşezat în cetăţile unde ţinea carele şi la Ierusalim lângă rege.<br/>


text:
Regele a făcut ca argintul şi aurul să fie în Ierusalim ca pietrele, şi cedrii să fie tot atât de mulţi ca sicomorii care cresc în câmpie.<br/>


text:
Şi ei se duceau şi aduceau din Egipt un car cu şase sute de sicii de argint şi un cal cu o sută cincizeci de sicii. Tot aşa aduceau şi pentru toţi regii hetiţilor şi pentru toţi regii Siriei.<br/>


text:
Solomon a ales şaptezeci de mii de oameni, ca să poarte poverile, optzeci de mii, ca să taie pietre pe munte, şi trei mii şase sute ca să-i supravegheze.<br/>


text:
Şi Solomon a trimis la Hiram, regele Tirului, zicând: Fă-mi şi mie cum ai făcut tatălui meu David, căruia i-ai trimis cedri, ca să-şi zidească o casă, ca să locuiască în ea.<br/>


text:
Iată, eu construiesc o casă pentru Numele Domnului Dumnezeului meu, ca să i-o dedic Lui, să ard înaintea Lui tămâie aromată, să aduc neîncetat în ea pâinile pentru punerea înainte, şi să aduc arderile-de-tot de dimineaţă şi de seară, în zilele de Sabat, de lună nouă şi de sărbători ale Domnului Dumnezeului nostru. Aceasta este o lege veşnică pentru Israel.<br/>


text:
Şi casa pe care o voi zidi va fi mare, căci Dumnezeul nostru este mai mare decât toţi dumnezeii.<br/>


text:
Dar cine poate să-I zidească o casă, când cerurile şi cerurile cerurilor nu-L pot cuprinde? Şi cine sunt eu, ca să-I zidesc o casă, decât doar ca să ard tămâie înaintea Lui?<br/>


text:
De aceea, trimite-mi numaidecât un om priceput să lucreze în aur şi în argint, în bronz şi în fier, în materiale purpurii, cărămizii şi albastre, şi care să ştie cum să graveze, ca să lucreze cu oamenii pricepuţi pe care îi am în Iuda şi în Ierusalim, pe care i-a pregătit tatăl meu David.<br/>


text:
De asemenea, trimite-mi din Liban şi lemn de cedru, de chiparos şi de santal; căci ştiu că slujitorii tăi se pricep să taie lemne în Liban; şi iată, slujitorii mei vor fi cu slujitorii tăi.<br/>


text:
Acum iată, voi da slujitorilor tăi, lemnarilor care vor tăia lemn, douăzeci de mii de cori de grâu treierat, douăzeci de mii de cori de orz, douăzeci de mii de baţi de vin şi douăzeci de mii de baţi de untdelemn.<br/>


text:
Atunci Hiram, regele Tirului a răspuns printr-o scrisoare, pe care a trimis-o lui Solomon: Pentru că Domnul iubeşte pe poporul Lui, El te-a făcut rege peste el!<br/>


text:
Hiram a mai zis: Binecuvântat să fie Domnul Dumnezeul lui Israel, care a făcut cerurile şi pământul, pentru că El a dat regelui David un fiu înţelept, priceput şi cu înţelegere, care va zidi o casă Domnului şi o casă regală pentru el!<br/>


text:
fiul unei femei dintre fiicele lui Dan, şi tatăl lui a fost un om tirian, priceput să lucreze în aur şi în argint, în bronz şi fier, în piatră şi lemn, în materiale purpurii şi albastre, în materiale de pânză şi stacojiu, în orice gravuri, şi pentru a realiza orice plan care i se dă. El va lucra cu oamenii tăi pricepuţi şi cu oamenii pricepuţi ai domnului meu David, tatăl tău.<br/>


text:
Acum deci, domnul meu să trimită slujitorilor săi grâul, orzul, untdelemnul şi vinul despre care a vorbit.<br/>


text:
Şi noi îţi vom tăia lemn din Liban, atât cât ai nevoie; ţi-l vom trimite în plute pe mare la Iafo şi de acolo tu îl vei urca la Ierusalim.<br/>


text:
Solomon a numărat pe toţi străinii care erau în ţara lui Israel, după recensământul pe care îl făcuse tatăl său David; şi s-au găsit o sută cincizeci şi trei de mii şase sute.<br/>


text:
Şi a luat dintre ei şaptezeci de mii, ca să poarte poverile, optzeci de mii ca să taie piatră pe munte şi trei mii şase sute, ca să supravegheze şi să îndemne pe popor la lucru.<br/>


text:
Solomon a început să înalţe Casa Domnului la Ierusalim, pe Muntele Moria, unde Domnul Se arătase tatălui său David, pe locul pregătit de David, în aria lui Ornan, iebusitul.<br/>


text:
Aceasta este temelia pe care a aşezat-o Solomon pentru a zidi Casa lui Dumnezeu: lungimea a fost de şaizeci de coţi, după măsura cea veche a coţilor, şi lăţimea de douăzeci de coţi.<br/>


text:
Şi pridvorul care era în faţa casei era de douăzeci de coţi lungime, de-a lungul lăţimii casei, şi o sută douăzeci de coţi înălţime; Solomon l-a acoperit pe dinăuntru cu aur curat.<br/>


text:
Şi casa cea mare a îmbrăcat-o cu lemn de chiparos pe care l-a acoperit cu aur curat şi a gravat pe ea palmieri şi împletituri de lănţişoare.<br/>


text:
Şi el a îmbrăcat cu aur casa, grinzile, pragurile, pereţii ei şi uşile ei; şi el a sculptat heruvimi pe pereţi.<br/>


text:
Şi el a făcut casa Locului Preasfânt. Lungimea ei era de douăzeci de coţi, cât lăţimea casei, şi lăţimea ei de douăzeci de coţi. El a îmbrăcat-o cu şase sute de talanţi de aur curat.<br/>


text:
Greutatea aurului pentru cuie era de cincizeci de sicii; şi el a îmbrăcat camerele de sus cu aur curat.<br/>


text:
Lungimea aripilor heruvimilor era de douăzeci de coţi. Aripa primului heruvim era de cinci coţi, atingând peretele camerei, şi cealaltă aripă era tot de cinci coţi, atingând aripa celuilalt heruvim.<br/>


text:
Lungimea aripei celui de-al doilea heruvim era de cinci coţi, atingând peretele casei; şi cealaltă aripă era tot de cinci coţi, unindu-se cu aripa primului heruvim.<br/>


text:
Aripile acestor heruvimi se întindeau pe o lungime de douăzeci de coţi. Ei stăteau în picioare cu feţele îndreptate spre interior.<br/>


text:
A făcut perdeaua din material albastru, purpuriu şi stacojiu, şi din in subţire, şi a lucrat heruvimi pe ea.<br/>


text:
A făcut înaintea casei doi stâlpi, cu o înălţime de treizeci şi cinci de coţi, şi capitelul care era în vârful fiecăruia dintre ei era de cinci coţi.<br/>


text:
A făcut nişte reţele ca acelea care erau în Locul Preasfânt şi le-a pus pe vârful stâlpilor; apoi a făcut o sută de rodii pe care le-a pus pe reţele.<br/>


text:
Apoi a aşezat stâlpii în partea dinainte a templului, unul la dreapta şi altul la stânga; a numit pe cel de la dreapta Iachin şi pe cel de la stânga Boaz.<br/>


text:
El a făcut şi un altar de bronz, lung de douăzeci de coţi, lat de douăzeci de coţi şi înalt de zece coţi.<br/>


text:
Apoi a făcut marea din bronz turnat. Ea avea zece coţi de la o margine la alta; era complet rotundă. înălţimea ei era de cinci coţi şi un fir de treizeci de coţi o înconjura.<br/>


text:
Şi sub marginea ei, de jur-împrejur, erau nişte chipuri de boi, câte zece de fiecare cot, de jur împrejurul mării. Boii erau turnaţi pe două rânduri într-o singură bucată cu ea.<br/>


text:
Ea era aşezată pe doisprezece boi, dintre care trei priveau spre nord, trei priveau spre vest, trei priveau spre sud şi trei priveau spre est; marea era aşezată pe ei şi toată partea de dinapoi a trupurilor lor era îndreptată spre înăuntru.<br/>


text:
Grosimea ei era de un lat de palmă, şi marginea ei era făcută ca marginea unei cupe, în forma unei flori de crin; încăpeau în ea trei mii de baţi.<br/>


text:
A mai făcut şi zece lighene şi a pus cinci la dreapta şi cinci la stânga, pentru spălare. Ei spălau în ele anumite părţi pentru arderile-de-tot, dar marea era pentru preoţi ca să se spele în ea.<br/>


text:
El a mai făcut zece sfeşnice de aur, după porunca privitoare la ele, şi le-a aşezat în templu, cinci în partea dreaptă şi cinci în partea stângă.<br/>


text:
El a mai făcut şi zece mese şi le-a pus în templu, cinci în partea dreaptă şi cinci în partea stângă.<br/>Şi el a mai făcut o sută de potire de aur.<br/>


text:
Apoi a făcut curtea preoţilor şi curtea cea mare, şi porţi pentru curte; şi el a acoperit aceste porţi cu bronz.<br/>


text:
Apoi Hiram a făcut cenuşarele, lopeţile şi potirele. Astfel Hiram a terminat lucrarea pe care a avut-o de făcut pentru regele Solomon, pentru Casa lui Dumnezeu:<br/>


text:
doi stâlpi cu cele două capiteluri în formă de sferă care erau pe vârfurile celor doi stâlpi; cele două reţele care acopereau cele două capiteluri în formă de sferă care erau în vârful stâlpilor;<br/>


text:
patru sute de rodii pentru cele două reţele (două rânduri de rodii pentru fiecare reţea, ca să acopere cele două capiteluri care erau în vârful stâlpilor).<br/>


text:
cenuşarele, lopeţile, furculiţele, şi toate uneltele lor, Huram-Abi le-a făcut din bronz lustruit pentru regele Solomon, pentru Casa Domnului.<br/>


text:
Şi Solomon a făcut toate aceste unelte într-un număr aşa de mare, încât nu s-a putut cerceta greutatea bronzului.<br/>


text:
Şi Solomon a mai făcut toate celelalte unelte pentru Casa lui Dumnezeu: altarul de aur, mesele pe care se puneau pâinile pentru punerea înainte;<br/>


text:
sfeşnicele şi lămpile lor de aur curat, care trebuiau să ardă după poruncă, înaintea Locului Preasfânt,<br/>


text:
cuţitele, potirele, ceştile şi castroanele de aur curat; şi intrarea casei, uşile ei interioare spre Locul Preasfânt şi uşile sălii principale a templului erau din aur.<br/>


text:
Astfel tot lucrul pe care-l făcuse Solomon pentru Casa Domnului a fost terminat; şi Solomon a adus în ea toate lucrurile pe care le consacrase tatăl său David: argintul şi aurul şi tot mobilierul. Şi el le-a pus în vistieriile Casei lui Dumnezeu.<br/>


text:
Atunci Solomon a adunat la Ierusalim pe bătrânii lui Israel şi pe toţi conducătorii seminţiilor, pe capii caselor părinteşti ai copiilor lui Israel, ca să aducă din cetatea lui David, adică din Sion, chivotul legământului Domnului.<br/>


text:
Au adus chivotul, cortul întâlnirii şi toate uneltele sfinte care erau în cort: preoţii şi leviţii le-au adus.<br/>


text:
Şi regele Solomon şi toată adunarea lui Israel, chemată la el înaintea chivotului, jertfeau oi şi boi, care nu se puteau nici număra, nici socoti din cauza mulţimii lor.<br/>


text:
Preoţii au adus chivotul legământului Domnului la locul lui, în sanctuarul casei, în Locul Preasfânt, sub aripile heruvimilor.<br/>


text:
Căci heruvimii îşi întindeau aripile peste locul chivotului, şi heruvimii acopereau chivotul şi pârghiile lui pe deasupra.<br/>


text:
Şi pârghiile aveau o astfel de lungime, încât capetele lor, în prelungire faţă de chivot, se puteau vedea dinaintea sanctuarului, dar nu puteau fi văzute de afară. Şi ele sunt acolo până în ziua de azi.<br/>


text:
În chivot nu erau decât cele două table, pe care Moise le pusese acolo la Horeb, când Domnul a făcut legământ cu copiii lui Israel, când au ieşit din Egipt.<br/>


text:
Şi când au ieşit toţi preoţii din Locul Preasfânt, (căci toţi preoţii care erau de faţă se sfinţiseră fără să mai ţină ordinea cetelor),<br/>


text:
şi leviţii care erau cântăreţi: Asaf, Heman, Iedutun, cu fiii şi fraţii lor, îmbrăcaţi în in subţire, au stat cu chimvale, lire şi harpe în partea de est a altarului, şi lângă ei o sută douăzeci de preoţi care sunau din trompete,<br/>


text:
şi când cei ce sunau din trompete şi cei ce cântau au format o singură voce, ca să scoată un singur sunet care să fie auzit dând laudă şi mulţumire Domnului, şi când şi-au ridicat glasurile împreună cu trompetele, chimvalele şi instrumente muzicale şi au lăudat pe Domnul, zicând: Căci El este bun, căci mila Lui ţine în veci, atunci Casa, Casa Domnului, a fost umplută de un nor,<br/>


text:
iar preoţii n-au mai putut continua să slujească din cauza norului; căci gloria Domnului a umplut Casa lui Dumnezeu.<br/>


text:
Regele şi-a întors faţa şi a binecuvântat toată adunarea lui Israel, în timp ce toată adunarea lui Israel stătea în picioare.<br/>


text:
Şi el a zis: Binecuvântat să fie Domnul Dumnezeul lui Israel, care a împlinit cu mâinile Lui ceea ce a vorbit cu gura Lui tatălui meu David, zicând:<br/>


text:
Din ziua când am scos pe poporul Meu din ţara Egiptului, n-am ales nici o cetate dintre toate seminţiile lui Israel, în care să se zidească o casă în care să locuiască Numele Meu, şi n-am ales pe nici un om care să fie conducător peste poporul Meu Israel;<br/>


text:
dar am ales Ierusalimul, ca în el să locuiască Numele Meu; şi l-am ales pe David, ca să domnească peste poporul Meu Israel!<br/>


text:
Şi Domnul a zis tatălui meu David: Fiindcă ai avut în inimă să zideşti o casă Numelui Meu, bine ai făcut că ai avut gândul acesta în inimă.<br/>


text:
Numai că nu tu vei zidi casa, ci fiul tău, care va ieşi din coapsele tale, el va zidi casa Numelui Meu.<br/>


text:
Şi Domnul a împlinit cuvântul pe care-l spusese. Eu m-am ridicat în locul tatălui meu David şi stau pe tronul lui Israel, după cum a promis Domnul, şi am zidit o casă Numelui Domnului Dumnezeului lui Israel.<br/>


text:
Şi am aşezat în ea chivotul, în care este legământul Domnului, pe care El l-a făcut cu copiii lui Israel.<br/>


text:
Solomon s-a aşezat înaintea altarului Domnului, înaintea întregii adunări a lui Israel, şi şi-a întins mâinile,<br/>


text:
(căci Solomon făcuse o platformă de bronz, cu lungimea de cinci coţi, lăţimea de cinci coţi şi înălţimea de trei coţi, şi o aşezase în mijlocul curţii; el a stat pe ea, a îngenuncheat înaintea întregii adunări a lui Israel şi şi-a întins mâinile spre cer)<br/>


text:
şi a zis: Doamne, Dumnezeul lui Israel, nu este Dumnezeu ca Tine în cer sau pe pământ: Tu ţii legământul şi mila Ta faţă de robii Tăi, care umblă înaintea Ta cu toată inima lor!<br/>


text:
Tu ai ţinut ceea ce ai promis robului Tău David, tatăl meu; Tu ai vorbit cu gura Ta şi ai împlinit cu mâna Ta, după cum se vede astăzi.<br/>


text:
De aceea, acum, Doamne, Dumnezeul lui Israel, ţine faţă de robul Tău David, tatăl meu, ceea ce i-ai promis, zicând: Niciodată nu vei fi lipsit de un bărbat care să stea înaintea Mea pe tronul lui Israel; numai fiii tăi să ia seama la calea lor, să umble în legea Mea, cum ai umblat tu înaintea Mea.<br/>


text:
Acum dar, Doamne, Dumnezeul lui Israel, să se împlinească Cuvântul Tău, pe care l-ai vorbit robului Tău David!<br/>


text:
Dar va locui oare Dumnezeu cu adevărat împreună cu omul pe pământ? Iată, cerul şi cerul cerurilor nu Te pot cuprinde; cu cât mai puţin această casă, pe care am zidit-o eu!<br/>


text:
Totuşi, ia aminte la rugăciunea robului Tău şi la cererea lui, Doamne, Dumnezeul meu, şi ascultă la strigătul şi la rugăciunea pe care o face robul Tău înaintea Ta;<br/>


text:
ca ochii Tăi să fie zi şi noapte deschişi peste casa aceasta, peste locul despre care ai zis că acolo vei pune Numele Tău, ca Tu să auzi rugăciunea pe care robul Tău o face pentru locul acesta!<br/>


text:
Şi ascultă cererile robului Tău şi ale poporului Tău Israel, când se vor ruga în locul acesta! Ascultă din locul locuinţei Tale, din cer; şi când asculţi, iartă!<br/>


text:
Dacă va păcătui cineva împotriva aproapelui său şi va fi forţat să facă jurământ, şi vine şi face un jurământ înaintea altarului Tău, în casa aceasta,<br/>


text:
ascultă-l din ceruri, lucrează şi judecă pe robii Tăi, condamnând pe cel vinovat, făcând ca fapta lui să se întoarcă asupra capului lui, şi justificând pe cel drept, dându-i după dreptatea lui!<br/>


text:
Şi dacă poporul Tău Israel va fi lovit de duşmani, pentru că a păcătuit împotriva Ta, şi dacă se vor întoarce la Tine şi vor mărturisi Numele Tău, şi dacă se vor ruga şi vor face cereri înaintea Ta în casa aceasta,<br/>


text:
ascultă din ceruri şi iartă păcatul poporului Tău Israel, şi adu-i înapoi în ţara pe care le-ai dat-o lor şi părinţilor lor.<br/>


text:
Când cerul va fi închis şi nu va fi ploaie, pentru că au păcătuit împotriva Ta, când se vor ruga din locul acesta şi vor mărturisi Numele Tău, şi se vor întoarce din păcatul lor, pentru că Tu îi pedepseşti,<br/>


text:
ascultă din cer şi iartă păcatul robilor Tăi, al poporului Tău Israel, ca să-i înveţi calea cea bună în care să umble; şi trimite ploaie pe pământul Tău pe care l-ai dat ca moştenire poporului Tău!<br/>


text:
Când va fi foamete în ţară, ciumă, rugină în vie sau mălură, lăcuste sau omizi; când duşmanul va asedia pe poporul Tău în cetăţile ţării lui, când vor fi urgii sau boli de orice fel,<br/>


text:
dacă un om, dacă tot poporul Tău Israel va face rugăciuni şi cereri, când fiecare îşi va cunoaşte povara şi amărăciunea lui şi îşi va întinde mâinile spre casa aceasta,<br/>


text:
ascultă din cer, din locul locuinţei Tale, şi iartă, şi răsplăteşte fiecăruia după căile lui, Tu, care cunoşti inima fiecăruia (căci Tu singur cunoşti inimile fiilor oamenilor),<br/>


text:
ca ei să se teamă de Tine, ca să umble în căile Tale atâta timp cât trăiesc în ţara pe care Tu ai dat-o părinţilor noştri.<br/>


text:
Cât despre străinul care nu este din poporul Tău Israel, dar care vine dintr-o ţară îndepărtată de dragul Numelui Tău cel mare, şi al mâinii Tale celei tari şi al braţului Tău întins, când vor veni să se roage în casa aceasta,<br/>


text:
ascultă din cer, din locul locuinţei Tale, şi dă acelui străin tot ce-Ţi va cere, ca să cunoască toate popoarele pământului Numele Tău şi să se teamă de Tine, aşa cum se teme poporul Tău Israel, şi ca să ştie că această casă, pe care am zidit-o, este numită după Numele Tău!<br/>


text:
Când poporul Tău va ieşi la luptă împotriva duşmanilor lui, în felul în care îi vei trimite Tu, şi când se vor ruga către Tine, cu privirile îndreptate spre cetatea aceasta pe care ai ales-o şi spre casa pe care am zidit-o Numelui Tău,<br/>


text:
Când vor păcătui împotriva Ta (căci nu este om care să nu păcătuiască), şi Tu Te vei mânia împotriva lor şi îi vei da pe mâna duşmanului, care îi va duce sclavi într-o ţară îndepărtată sau apropiată,<br/>


text:
când, în ţara unde vor fi duşi sclavi, îşi vor veni în fire şi se vor pocăi şi îţi vor face rugăciuni în ţara captivităţii lor, zicând: Am păcătuit, am săvârşit fărădelegi şi am făcut rău!,<br/>


text:
dacă se vor întoarce la Tine cu toată inima şi cu tot sufletul lor, în ţara captivităţii lor, unde au fost duşi sclavi, şi se vor ruga cu privirile întoarse spre ţara pe care ai dat-o părinţilor lor, spre cetatea pe care ai ales-o, şi spre casa pe care eu am zidit-o Numelui Tău,<br/>


text:
ascultă din cer, din locul locuinţei Tale, rugăciunile lor şi cererile lor, şi fă-le dreptate, şi iartă poporul Tău care a păcătuit împotriva Ta.<br/>


text:
Acum, Dumnezeul meu, mă rog ca ochii Tăi să fie deschişi şi urechile Tale să asculte la rugăciunile făcute în locul acesta.<br/>


text:
Acum, Doamne, Dumnezeule, ridică-Te, vino la locul Tău de odihnă, Tu şi chivotul puterii Tale. Fă, Doamne, Dumnezeule, ca preoţii Tăi să fie îmbrăcaţi cu mântuire. Şi fă ca sfinţii Tăi să se bucure în bunătate.<br/>


text:
Doamne, Dumnezeule, nu-Ţi întoarce faţa de la unsul Tău; adu-Ţi aminte de mila Ta faţă de robul Tău David!<br/>


text:
Când Solomon a sfârşit rugăciunea, s-a coborât foc din cer şi a mistuit arderea-de-tot şi jertfele; şi gloria Domnului a umplut casa.<br/>


text:
Când au văzut toţi copiii lui Israel cum s-au coborât focul şi gloria Domnului deasupra casei, s-au plecat cu feţele la pământ pe pardoseală şi s-au închinat şi au lăudat pe Domnul, zicând: Căci este bun, căci mila Lui ţine <i>în</i> veci!<br/>


text:
Regele Solomon a adus ca jertfă douăzeci şi două de mii de boi şi o sută douăzeci de mii de oi. Astfel au făcut regele şi tot poporul sfinţirea Casei lui Dumnezeu.<br/>


text:
Şi preoţii îşi împlineau slujbele lor; la fel şi leviţii, cu instrumentele de cântat Domnului, pe care le făcuse regele David, ca să laude pe Domnul, zicând: Căci mila Lui ţine în veci, ori de câte ori David dădea laudă prin slujirea lor. Preoţii sunau din trompete în faţa lor în timp ce tot Israelul stătea în picioare.<br/>


text:
Solomon a consacrat şi mijlocul curţii care era în faţa Casei Domnului; căci acolo a adus arderile-de-tot şi grăsimea jertfelor de mulţumire, pentru că altarul de bronz, pe care-l făcuse Solomon, nu putea să cuprindă arderile-de-tot, darurile de mâncare şi grăsimea.<br/>


text:
În timpul acela Solomon a ţinut sărbătoarea timp de şapte zile, şi tot Israelul a sărbătorit împreună cu el, o adunare foarte mare, venită de la intrarea Hamatului până la pârâul Egiptului.<br/>


text:
Şi în ziua a opta, au ţinut o adunare sfântă, căci dedicarea altarului au făcut-o în şapte zile şi sărbătoarea tot în şapte zile.<br/>


text:
Şi în ziua a douăzeci şi treia a lunii a şaptea, Solomon a dat drumul poporului la corturile sale, bucuros şi mulţumit din inimă pentru bunătatea pe care a arătat-o Domnul faţă de David, faţă de Solomon, şi faţă de poporul Lui Israel.<br/>


text:
Astfel Solomon a terminat Casa Domnului şi casa regelui; şi Solomon a terminat cu bine tot ce a plănuit în inima lui ca să facă în Casa Domnului şi în casa lui.<br/>


text:
Apoi Domnul S-a arătat lui Solomon în timpul nopţii şi i-a zis: Ţi-am auzit rugăciunea şi Mi-am ales acest loc ca şi o casă a jertfelor.<br/>


text:
Când voi închide cerul şi nu va fi ploaie sau când voi porunci lăcustelor să mănânce ţara sau voi trimite ciuma în mijlocul poporului Meu,<br/>


text:
dacă poporul Meu, care este numit după Numele Meu, se va umili, se va ruga şi va căuta Faţa Mea, şi se vor întoarce de pe căile lor rele, atunci voi asculta din cer, le voi ierta păcatul şi le voi vindeca ţara.<br/>


text:
Căci acum Eu am ales şi am sfinţit casa aceasta, ca Numele Meu să fie acolo pe veci; şi ochii Mei şi inima Mea vor fi acolo întotdeauna.<br/>


text:
Cât despre tine, dacă vei umbla înaintea Mea, cum a umblat tatăl tău David, şi vei face tot ce ţi-am poruncit, şi dacă vei păzi legile şi poruncile Mele,<br/>


text:
atunci şi Eu voi întări tronul împărăţiei tale, după legământul pe care l-am încheiat cu tatăl tău David, zicând: Niciodată nu vei fi lipsit de un urmaş care să domnească peste Israel.<br/>


text:
Dar dacă vă veţi întoarce de la Mine şi veţi părăsi legile şi poruncile Mele, pe care le-am pus înaintea voastră, şi te vei duce să slujeşti altor dumnezei şi să te închini înaintea lor,<br/>


text:
vă voi smulge din ţara Mea, pe care v-am dat-o; şi casa aceasta, pe care am sfinţit-o pentru Numele Meu, o voi lepăda de la Mine şi o voi face să fie proverbială şi subiect de batjocură între toate popoarele.<br/>


text:
Şi cât despre casa aceasta, cât este de măreaţă, oricine va trece pe lângă ea va rămâne încremenit şi va zice: De ce a făcut Domnul aşa ţării acesteia şi casei acesteia?<br/>


text:
Atunci ei vor răspunde: Pentru că au părăsi! pe Domnul Dumnezeul părinţilor lor, care i-a scos din ţara Egiptului, şi s-au alipit de alţi dumnezei, s-au închinat lor şi le-au slujit; de aceea a adus El toate aceste nenorociri peste ei.<br/>


text:
Solomon a întărit şi cetăţile pe care i le dăduse Hiram înapoi şi a aşezat în ele pe copiii lui Israel.<br/>


text:
A întărit de asemenea Tadmorul, în deşert, şi toate cetăţile cu magazii pe care le zidise în Hamat.<br/>


text:
El a zidit Bet-Horonul de sus şi Bet-Horonul de jos, cetăţi fortificate cu ziduri, porţi şi zăvoare;<br/>


text:
şi Baalatul şi toate cetăţile cu magazii pe care le avea Solomon, şi toate cetăţile pentru care, cetăţile pentru călăreţi, şi tot ceea ce Solomon a vrut să construiască în Ierusalim, în Liban şi pe tot teritoriul stăpânit de el.<br/>


text:
Pe tot poporul care a rămas, dintre hetiţi, dintre amoriţi, dintre fereziţi, dintre heviţi şi dintre iebusiţi, care nu erau din Israel,<br/>


text:
(adică, descendenţii lor, care au rămas în ţară după ei, pe care copiii lui Israel nu i-au nimicit), pe aceştia Solomon i-a ridicat ca forţă de muncă până în ziua de azi.<br/>


text:
Dar Solomon n-a făcut sclavi pentru lucrările lui pe nici unul din copiii lui Israel; căci ei erau oameni de război, comandanţii conducătorilor lui, conducători ai carelor lui şi ai călăreţilor lui.<br/>


text:
Şi conducătorii mai mari, pe care îi avea regele Solomon, care erau puşi să stăpânească peste popor, erau în număr de două sute cincizeci.<br/>


text:
Solomon a adus pe fiica lui Faraon din Cetatea lui David în casa pe care i-o zidise, căci el a zis: Soţia mea nu va locui în casa lui David, regele lui Israel, pentru ca-locurile în care a venit chivotul Domnului sunt sfinte.<br/>


text:
Atunci Solomon a adus Domnului arderi-de-tot pe altarul Domnului, pe care-l zidise el înaintea pridvorului,<br/>


text:
după cum era poruncit de Moise pentru fiecare zi, pentru zilele de Sabat, pentru zilele de lună nouă şi pentru cele trei sărbători anuale: Sărbătoarea Azimilor, Sărbătoarea Săptămânilor şi Sărbătoarea Corturilor.<br/>


text:
Şi a pus în slujba lor, după porunca tatălui său David, cetele preoţilor, pe leviţi, după însărcinările lor, (ca să laude şi să slujească înaintea preoţilor), după nevoia fiecărei zile, şi pe uşieri, după cetele lor, la fiecare uşă; căci aşa poruncise David, omul lui Dumnezeu.<br/>


text:
Ei nu s-au abătut de la porunca regelui dată preoţilor şi leviţilor cu privire la orice lucru sau cu privire la vistierii.<br/>


text:
Toată lucrarea lui Solomon a fost bine pregătită din ziua când s-a pus temelia Casei Domnului până când a fost terminată. Astfel a fost terminată Casa Domnului.<br/>


text:
Şi Hiram i-a trimis corăbii prin sclavii săi, şi slujitori care cunoşteau marea; şi ei s-au dus cu slujitorii lui Solomon la Ofir şi au luat de acolo patru sute cincizeci de talanţi de aur şi i-au adus regelui Solomon.<br/>


text:
Când a auzit regina din Seba de faima lui Solomon, a venit la Ierusalim ca să-l pună la încercare prin întrebări grele. Ea avea un alai foarte mare, cu cămile încărcate cu mirodenii, foarte mult aur şi pietre preţioase; când a venit la Solomon, a vorbit cu el tot ce era în inima ei.<br/>


text:
Solomon a răspuns la toate întrebările ei; n-a fost nimic prea greu pe care Solomon să nu i-l poată explica.<br/>


text:
hrana de pe masa lui, locuinţele slujitorilor lui, modul în care aceştia serveau, hainele lor, paharnicii lui şi hainele lor, şi treptele pe care se urca la Casa Domnului, i-au pierit puterile.<br/>


text:
Atunci ea a zis regelui: Era adevărat deci ce am auzit eu în ţara mea despre faptele şi înţelepciunea ta!<br/>


text:
N-am crezut cuvintele lor, până n-am venit şi am văzut cu ochii mei; şi iată, nu mi s-a spus nici pe jumătate din măreţia şi înţelepciunea ta. Tu întreci faima pe care am auzit-o despre tine.<br/>


text:
Binecuvântaţi sunt oamenii tăi, binecuvântaţi sunt slujitorii tăi, care sunt neîncetat înaintea ta şi care aud înţelepciunea ta!<br/>


text:
Binecuvântat să fie Domnul Dumnezeul tău, care Şi-a găsit plăcerea în tine, aşezându-te pe tronul Lui, ca să fii rege pentru Domnul Dumnezeul tău! Fiindcă Dumnezeul tău a iubit pe Israel, ca să-l întărească pe vecie, de aceea El te-a făcut rege peste ei, ca să faci judecată şi dreptate.<br/>


text:
Apoi ea a dat regelui o sută douăzeci de talanţi de aur, foarte multe mirodenii şi pietre preţioase; n-au mai fost niciodată mirodenii ca acelea pe care regina din Seba le-a dat regelui Solomon.<br/>


text:
La fel şi slujitorii lui Hiram şi slujitorii lui Solomon, care au adus aur din Ofir, au adus lemn mirositor şi pietre preţioase.<br/>


text:
Şi regele a făcut din lemnul aromat scări pentru Casa Domnului şi pentru casa regelui, şi harpe şi instrumente cu coarde pentru cântăreţi; lucruri ca acestea nu se mai văzuseră în ţara lui Iuda.<br/>


text:
Regele Solomon a dat reginei din Seba tot ce a dorit ea, orice a cerut, mai mult decât adusese ea regelui. Apoi s-a întors şi s-a dus în ţara ei, ea şi slujitorii ei.<br/>


text:
Greutatea aurului care-i venea lui Solomon anual era de şase sute şaizeci şi şase de talanţi de aur,<br/>


text:
afară de ceea ce-i aduceau negustorii cei mari şi cei mici. Şi toţi regii Arabiei şi guvernatorii ţării aduceau lui Solomon aur şi argint.<br/>


text:
Şi regele Solomon a făcut două sute de scuturi mari de aur bătut; în fiecare scut au intrat şase sute de sicii de aur bătut.<br/>


text:
<i>El a mai făcut alte</i> trei sute de scuturi de aur bătut; în fiecare scut au intrat trei sute de sicii de aur. Şi regele le-a pus în Casa Pădurii Libanului.<br/>


text:
Tronul avea şase trepte şi un aşternut de aur pentru picioare, care era prins de tron; de fiecare parte a tronului erau rezemători şi lângă rezemători stăteau doi lei.<br/>


text:
Şi pe cele şase trepte, de o parte şi de alta, stăteau doisprezece lei; aşa ceva nu se mai făcuse pentru nici o împărăţie.<br/>


text:
Şi toate vasele de băut ale regelui Solomon erau de aur, şi toate vasele din Casa Pădurii Libanului erau din aur curat. Nimic nu era de argint, căci în zilele lui Solomon argintul nu avea nici un preţ.<br/>


text:
Căci corăbiile regelui mergeau la Tars cu slujitorii lui Hiram. O dată la trei ani corăbiile veneau din Tars, aducând aur, argint, fildeş, maimuţe şi păuni.<br/>


text:
Şi toţi regii pământului căutau să stea în prezenţa lui Solomon, ca să audă înţelepciunea pe care o pusese Dumnezeu în inima lui.<br/>


text:
Şi an de an, fiecare om îşi aducea darul lui, lucruri de argint şi lucruri de aur, haine, arme, mirodenii, cai şi catâri.<br/>


text:
Solomon avea patru mii de staule pentru cai şi trăsuri, şi douăsprezece mii de călăreţi pe care îi aşezase în cetăţile trăsurilor şi la Ierusalim cu regele.<br/>


text:
El domnea peste toţi regii, de la fluviu până la ţara filistenilor, şi până la graniţa Egiptului.<br/>


text:
Regele a făcut argintul la fel de obişnuit la Ierusalim ca pietrele, şi cedrii i-a făcut la fel de mulţi ca smochinii sălbatici, care cresc în câmpie.<br/>


text:
Celelalte fapte ale lui Solomon, cele dintâi şi cele de pe urmă, nu sunt oare scrise în cartea profetului Natan, în profeţia lui Ahia din Silo, şi în descoperirile profetului Ieedo despre Ieroboam, fiul lui Nebat?<br/>


text:
Apoi Solomon a adormit cu părinţii lui, şi l-au îngropat în cetatea tatălui său David. Şi fiul său Roboam a domnit în locul lui.<br/>


text:
Când Ieroboam, fiul lui Nebat, a auzit lucrul acesta (el era în Egipt unde fugise de regele Solomon), Ieroboam s-a întors din Egipt.<br/>


text:
Ei au trimis şi l-au chemat. Şi Ieroboam şi tot Israelul au venit şi au vorbit lui Roboam, zicând:<br/>


text:
Tatăl tău ne-a îngreuiat jugul; acum deci, uşurează această aspră sclavie şi jugul cel greu pe care tatăl tău l-a pus asupra noastră şi te vom sluji.<br/>


text:
Atunci regele Roboam s-a consultat cu bătrânii care au stat înaintea tatălui său Solomon, în timp ce trăia, şi a zis: Ce mă sfătuiţi să răspund acestor oameni?<br/>


text:
Şi ei i-au vorbit, zicând: Dacă vei fi bun cu poporul acesta, şi îi vei mulţumi, şi le vei vorbi cuvinte bune, vor fi slujitorii tăi pe veci.<br/>


text:
Dar Roboam a respins sfatul pe care i-l dăduseră bătrânii şi s-a consultat cu tinerii care crescuseră cu el, care au stat înaintea lui.<br/>


text:
Şi el le-a zis: Ce sfat îmi daţi? Cum să răspundem acestui popor care mi-a vorbit, zicând: Uşurează jugul pe care l-a pus tatăl tău peste noi?<br/>


text:
Atunci tinerii care crescuseră cu el i-au vorbit, zicând: Să vorbeşti astfel poporului care ţi-a vorbit, zicând: Tatăl tău ne-a îngreuiat jugul, dar tu uşurează-ni-l! Aşa să le vorbeşti: Degetul meu cel mic va fi mai gros decât coapsele tatălui meu.<br/>


text:
Şi acum, dacă tatăl meu a pus un jug greu asupra voastră, eu voi mai adăuga la jugul vostru; tatăl meu v-a pedepsit cu bice, dar eu vă voi pedepsi cu scorpioane.<br/>


text:
Ieroboam şi tot poporul au venit la Roboam a treia zi, după cum hotărâse regele, zicând: Veniţi la mine peste trei zile.<br/>


text:
şi le-a vorbit după sfatul tinerilor, zicând: Tatăl meu v-a îngreuiat jugul, dar eu voi mai adăuga la el; tatăl meu v-a pedepsit cu bice, dar eu vă voi pedepsi cu scorpioane.<br/>


text:
Astfel regele n-a ascultat poporul; căci starea lucrurilor a fost de la Dumnezeu, ca Domnul să ducă la împlinire cuvântul Său, pe care îl spusese prin Ahia din Silo lui Ieroboam, fiul lui Nebat.<br/>


text:
Când a văzut tot Israelul că regele nu-l ascultă, poporul a răspuns regelui, zicând: Ce parte avem noi cu David? Noi n-avem nici o moştenire în fiul lui Isai. Fiecare la corturile lui, Israele! Acum, vezi-ţi de casa ta, Davide! Şi tot Israelul s-a dus la corturile lui.<br/>


text:
Atunci regele Roboam a trimis pe Hadoram, care era peste impozite; dar copiii lui Israel l-au împroşcat cu pietre, şi a murit. De aceea, regele Roboam s-a grăbit să se urce în car, ca să fugă la Ierusalim.<br/>


text:
Când Roboam a venit la Ierusalim, el a adunat din casa lui Iuda şi a lui Beniamin o sută optzeci de mii de oameni aleşi, buni luptători, ca să lupte împotriva lui Israel, şi să aducă iarăşi împărăţia sub stăpânirea lui Roboam.<br/>


text:
Vorbeşte lui Roboam, fiul lui Solomon, regele lui Iuda, şi întregului Israel din Iuda şi Beniamin, zicând:<br/>


text:
Aşa vorbeşte Domnul: Să nu vă urcaţi şi să nu luptaţi împotriva fraţilor voştri! Fiecare om să se întoarcă la casa lui, căci lucrul acesta este de la Mine. Ei au ascultat cuvintele Domnului şi s-au întors acasă fără să-l mai atace pe Ieroboam.<br/>


text:
El a întărit aceste cetăţi şi a pus în ele căpitani şi magazii de alimente, de untdelemn şi de vin.<br/>


text:
în fiecare cetate a pus suliţe şi scuturi şi le-a întărit foarte tare, având Iuda şi Beniaminul de partea lui.<br/>


text:
Căci leviţii şi-au părăsit ţinuturile şi stăpânirile lor şi au venit în Iuda şi în Ierusalim, pentru că Ieroboam şi fiii săi i-au îndepărtat de la îndeplinirea slujbelor preoţeşti pentru Domnul.<br/>


text:
Şi după ce leviţii au plecat, aceia din toate seminţiile lui Israel care aveau pe inimă să caute pe Domnul Dumnezeul lui Israel, au venit la Ierusalim, ca să aducă jertfe Domnului Dumnezeului părinţilor lor.<br/>


text:
Astfel ei au întărit împărăţia lui Iuda şi au întărit pe Roboam, fiul lui Solomon, timp de trei ani, pentru că timp de trei ani ei au umblat în calea lui David şi a lui Solomon.<br/>


text:
Roboam a luat de soţie pe Mahalat, fiica lui Ierimot, fiul lui David şi al Abihailei, fiica lui Eliab, fiul lui Isai.<br/>


text:
După ea, a luat pe Maaca, fiica lui Absalom. Ea i-a născut pe Abia, pe Atai, pe Ziza şi pe Şelomit.<br/>


text:
Roboam iubea pe Maaca, fiica lui Absalom, mai mult decât pe toate soţiile şi concubinele lui; căci a avut optsprezece soţii şi şaizeci de concubine, şi i s-au născut douăzeci şi opt de fii şi şaizeci de fiice.<br/>


text:
Şi Roboam a pus pe Abia, fiul Maachei, conducător, adică conducător peste fraţii lui, căci voia să-l facă rege.<br/>


text:
El a lucrat cu înţelepciune, răspândind pe toţi fiii săi prin toate ţinuturile lui Iuda şi a lui Beniamin, în toate cetăţile fortificate; le-a dat hrană din belşug. Şi le-a căutat multe soţii.<br/>


text:
Când Roboam şi-a stabilit împărăţia şi s-a întărit pe el însuşi, a părăsit legea Domnului şi tot Israelul a părăsit-o împreună cu el.<br/>


text:
Şi în anul al cincilea al domniei lui Roboam, pentru că păcătuiseră împotriva Domnului, Şişac, regele Egiptului, s-a urcat împotriva Ierusalimului<br/>


text:
cu o mie două sute de care şi şaizeci de mii de călăreţi, şi un popor fără număr, care venea cu el din Egipt, dintre libieni, suchieni şi etiopieni.<br/>


text:
Atunci profetul Şemaia a venit la Roboam şi la conducătorii lui Iuda, care erau adunaţi în Ierusalim, din cauza lui Şişac, şi le-a zis: Aşa vorbeşte Domnul: Voi M-aţi părăsit, de aceea vă părăsesc şi Eu şi vă dau pe mâna lui Şişac.<br/>


text:
Şi când Domnul a văzut că s-au umilit, cuvântul Domnului a venit la Şemaia, zicând: S-au umilit; de aceea nu-i voi nimici, ci îi voi elibera într-o anumită măsură; mânia Mea nu se va revărsa asupra Ierusalimului prin mâna lui Şişac.<br/>


text:
Cu toate acestea, ei vor fi slujitorii lui Şişac, ca să ştie ce înseamnă să-Mi slujească Mie sau să slujească regilor altor ţări.<br/>


text:
Şişac, regele Egiptului, s-a urcat împotriva Ierusalimului şi a luat bogăţiile Casei Domnului şi bogăţiile casei regelui; a luat totul. A luat şi scuturile de aur pe care le făcuse Solomon.<br/>


text:
Şi în locul lor, regele Roboam a făcut nişte scuturi de aramă şi le-a dat în grija căpitanilor gărzii, care păzeau intrarea casei regelui.<br/>


text:
Şi ori de câte ori regele intra în Casa Domnului, gărzile se duceau şi le scoteau afară; apoi le duceau înapoi în camera de gardă.<br/>


text:
Pentru că Roboam s-a umilit, Domnul Şi-a abătut mânia de la el, ca să nu-l nimicească de tot; şi lucrurile mergeau bine în Iuda.<br/>


text:
Astfel regele Roboam s-a întărit în Ierusalim şi a domnit. Roboam avea patruzeci şi unu de ani când a ajuns rege; şi el a domnit şaptesprezece ani în Ierusalim, cetatea pe care o alesese Domnul dintre toate seminţiile lui Israel, ca să-Şi pună Numele acolo. Numele mamei sale era Naama, o amonită.<br/>


text:
Faptele lui Roboam, cele dintâi şi cele de pe urmă, nu sunt oare scrise în cartea profetului Şemaia şi a văzătorului Ido, în cărţile genealogiilor? Şi între Roboam şi Ieroboam a fost tot timpul război.<br/>


text:
Roboam a adormit cu părinţii lui şi a fost îngropat în Cetatea lui David. Şi în locul lui a domnit fiul său Abia.<br/>


text:
El a domnit trei ani în Ierusalim. Numele mamei lui era Micaia, fiica lui Uriel din Ghibea. Şi între Abia şi Ieroboam a fost război.<br/>


text:
Şi Abia a început lupta cu o armată de războinici viteji, patru sute de mii de bărbaţi aleşi; şi Ieroboam s-a aşezat în rânduri de bătaie împotriva lui cu opt sute de mii de bărbaţi aleşi, războinici viteji.<br/>


text:
Abia a stat pe Muntele Ţemaraim, care este între munţii lui Efraim, şi a zis: Ieroboam şi tot Israelul, ascultaţi-mă!<br/>


text:
N-ar trebui oare să ştiţi că Domnul Dumnezeul lui Israel a dat domnia peste Israel lui David pentru totdeauna, lui şi fiilor lui, printr-un legământ al sării?<br/>


text:
Dar Ieroboam, fiul lui Nebat, slujitorul lui Solomon, fiul lui David, s-a ridicat şi s-a răzvrătit împotriva stăpânului său.<br/>


text:
Nişte oameni netrebnici, copii ai lui Belial, s-au adunat la el şi s-au împotrivit lui Roboam, fiul lui Solomon, când Roboam era tânăr şi fără experienţă, şi nu putea să li se împotrivească.<br/>


text:
Şi acum credeţi că vă veţi putea împotrivi împărăţiei Domnului, care este în mâinile fiilor lui David, pentru că sunteţi o mulţime mare şi aveţi cu voi viţeii de aur pe care Ieroboam vi i-a făcut ca dumnezei.<br/>


text:
N-aţi îndepărtat voi pe preoţii Domnului, fiii lui Aaron, şi pe leviţi, şi v-aţi făcut preoţi, ca popoarele altor ţări, aşa că oricine vine la voi cu un viţel şi şapte berbeci, ca să fie sfinţit, poate fi preot al lucrurilor care nu sunt dumnezei?<br/>


text:
Cât despre noi, Domnul este Dumnezeul nostru, şi noi nu L-am părăsit; şi preoţii care slujesc Domnului sunt fiii lui Aaron, şi leviţii îşi îndeplinesc slujbele.<br/>


text:
Şi ei aduc în fiecare dimineaţă şi în fiecare seară arderi-de-tot Domnului şi tămâie aromată; ei aşează, de asemenea, pâinile pentru punerea înaintea Domnului pe masa cea curată, şi sfeşnicul de aur cu lămpile lui, ca să ardă în fiecare seară; căci noi ţinem porunca Domnului Dumnezeului nostru, dar voi L-aţi părăsit.<br/>


text:
Şi iată, Dumnezeu însuşi este cu noi, în fruntea noastră, şi preoţii Săi cu trompetele răsunătoare, ca să sune împotriva voastră. Copii ai lui Israel, nu faceţi război împotriva Domnului Dumnezeului părinţilor voştri, pentru că nu veţi birui!<br/>


text:
Dar Ieroboam a organizat o ambuscadă care să vină pe la spatele lor, aşa că Israel era în faţa lui Iuda, iar cei ce stăteau la pândă erau în spatele lor.<br/>


text:
Şi când Iuda s-a uitat înapoi, iată, lupta era din faţă şi din spate; şi ei au strigat către Domnul şi preoţii au sunat din trompete.<br/>


text:
Atunci oamenii lui Iuda au scos un strigăt de război; şi pe când strigau oamenii lui Iuda, s-a întâmplat că Dumnezeu a lovit pe Ieroboam şi pe tot Israelul dinaintea lui Abia şi a lui Iuda.<br/>


text:
Atunci Abia şi poporul lui i-au lovit cu un mare măcel; şi cinci sute de oameni aleşi ai lui Israel au căzut morţi.<br/>


text:
Astfel copiii lui Israel au fost supuşi în vremea aceea; şi copiii lui Iuda au biruit, pentru că s-au încrezut în Domnul Dumnezeul părinţilor lor.<br/>


text:
Şi Abia a urmărit pe Ieroboam şi a luat de la el cetăţi: Betelul cu satele lui, Ieşana cu satele ei, şi Efronul cu satele lui.<br/>


text:
Dar Abia a devenit puternic; şi-a luat paisprezece soţii şi i s-au născut douăzeci şi doi de fii şi şaisprezece fiice.<br/>


text:
Celelalte fapte ale lui Abia, căile lui şi cuvintele lui, sunt scrise în cartea profetului Ido.<br/>


text:
Abia a adormit cu părinţii lui şi a fost îngropat în Cetatea lui David. Şi în locul lui a domnit fiul său Asa. în zilele lui ţara a avut zece ani de pace.<br/>


text:
căci el a îndepărtat altarele dumnezeilor străini şi înălţimile, a sfărâmat stâlpii idolatri şi a tăiat Astarteele.<br/>


text:
A poruncit lui Iuda să caute pe Domnul Dumnezeul părinţilor lor şi să împlinească legea şi poruncile.<br/>


text:
De asemenea, a îndepărtat din toate cetăţile lui Iuda înălţimile şi chipurile soarelui; şi împărăţia a avut linişte în timpul lui.<br/>


text:
Şi în Iuda el a construit cetăţi fortificate, căci ţara a avut linişte; el n-a avut nici un război în anii aceia, pentru că Domnul îi dăduse odihnă.<br/>


text:
De aceea, el a zis lui Iuda: Haideţi să zidim aceste cetăţi şi să le înconjurăm cu ziduri, cu turnuri, cu porţi şi cu zăvoare, în timp ce ţara mai este încă a noastră, pentru că am căutat pe Domnul Dumnezeul nostru; L-am căutat şi El ne-a dat odihnă din toate părţile. Aşa că au zidit şi au prosperat.<br/>


text:
Şi Asa avea o armată de trei sute de mii de oameni din Iuda, care purtau scut şi suliţă, şi de două sute optzeci de mii din Beniamin, care purtau scut şi trăgeau cu arcul; toţi aceştia erau oameni viteji.<br/>


text:
Apoi Zerah, etiopianul, a ieşit împotriva lor cu o armată de un milion de oameni şi trei sute de care; şi a venit până la Mareşa.<br/>


text:
Şi Asa a strigat către Domnul Dumnezeul lui, şi a zis: Doamne, nu-i nimeni afară de Tine care să poată ajuta în războiul dintre cel puternic şi cei care n-au nici o putere; ajută-ne, Doamne Dumnezeul nostru, căci noi ne încredem în Tine, şi în Numele Tău am venit împotriva acestei mulţimi. O, Doamne, Tu eşti Dumnezeul nostru; nu lăsa ca omul să biruiască împotriva Ta!<br/>


text:
Şi Asa cu poporul care era cu el i-a urmărit până la Gherar; şi mulţi dintre etiopieni au căzut şi n-a rămas nici unul viu, căci au fost nimiciţi dinaintea Domnului şi dinaintea armatei Sale. Şi Asa cu poporul lui au luat cu ei o mare pradă,<br/>


text:
Apoi au bătut toate cetăţile dimprejurul Gherarului, căci groaza Domnului era peste ele; şi ei au prădat toate cetăţile, pentru că era multă pradă în ele.<br/>


text:
Ei au atacat şi corturile turmelor şi au luat cu ei o mare mulţime de oi şi de cămile. Apoi s-au întors la Ierusalim.<br/>


text:
Şi el a ieşit înaintea lui Asa şi i-a zis: Ascultaţi-mă, Asa şi tot Iuda şi Beniaminul! Domnul este cu voi, când voi sunteţi cu El; şi dacă-L veţi căuta, îl veţi găsi; dar dacă-L veţi părăsi, El vă va părăsi.<br/>


text:
Pentru o vreme lungă Israel a fost fără Dumnezeul cel adevărat, fără un preot învăţător şi fără lege.<br/>


text:
Dar când în mijlocul strâmtorării lor s-au întors la Domnul Dumnezeul lui Israel, şi L-au căutat, El S-a lăsat găsit de ei.<br/>


text:
Şi în vremurile acelea nu era pace pentru cel ce ieşea şi pentru cel ce intra, căci mari tulburări au venit peste toţi locuitorii ţării.<br/>


text:
Un popor era nimicit de un alt popor, şi o cetate de o altă cetate, căci Dumnezeu le tulbura cu tot felul de suferinţe.<br/>


text:
Şi când Asa a auzit aceste cuvinte şi profeţia profetului Oded, Asa s-a încurajat şi a îndepărtat urâciunile idolatre din toată ţara lui Iuda şi a lui Beniamin, şi din cetăţile pe care le cucerise în ţinuturile muntoase ale lui Efraim; şi a restaurat altarul Domnului care era înaintea pridvorului Domnului.<br/>


text:
A strâns pe tot Iuda şi pe Beniamin, şi pe cei care locuiau cu ei din Efraim, din Manase şi din Simeon, căci mulţi din Israel au trecut de partea lui, când au văzut că Domnul Dumnezeul lui era cu el.<br/>


text:
Aşa că s-au adunat la Ierusalim în luna a treia a anului al cincisprezecelea al domniei lui Asa.<br/>


text:
Şi în vremea aceea au jertfit Domnului şapte sute de boi şi şapte mii de oi din prada pe care o aduseseră.<br/>


text:
Apoi au intrat într-un legământ că vor căuta pe Domnul Dumnezeul părinţilor lor, cu toată inima lor şi cu tot sufletul lor;<br/>


text:
şi oricine nu căuta pe Domnul Dumnezeul lui Israel, trebuia omorât, fie mic, fie mare, fie bărbat, fie femeie.<br/>


text:
Apoi au făcut un jurământ înaintea Domnului cu glas tare, cu strigăte de bucurie şi cu sunet de trompete şi de buciume.<br/>


text:
Şi tot Iuda s-a bucurat de jurământul acesta, căci juraseră cu toată inima lor şi L-au căutat cu tot sufletul lor; şi El S-a lăsat găsit de ei. Şi Domnul le-a dat odihnă din toate părţile.<br/>


text:
Şi Asa n-a lăsat nici chiar pe mama lui, Maaca, să mai fie regină, pentru că făcuse un idol Astarteei; şi Asa i-a tăiat idolul, l-a sfărâmat şi l-a ars lângă pârâul Chedron.<br/>


text:
Dar înălţimile tot nu s-au dărâmat din Israel. Cu toate acestea, inima lui Asa a fost credincioasă Domnului în toate zilele vieţii lui.<br/>


text:
El a adus în Casa lui Dumnezeu lucrurile consacrate de tatăl său şi de el însuşi: argint, aur şi vase.<br/>


text:
În anul al treizeci şi şaselea al domniei lui Asa, Baeşa, regele lui Israel, s-a urcat împotriva lui Iuda şi a întărit Rama, ca să nu lase pe nimeni să iasă sau să intre la Asa, regele lui Iuda.<br/>


text:
Atunci Asa a scos argint şi aur din vistieriile Casei Domnului şi ale casei regelui, şi a trimis mesageri la Ben-Hadad, regele Siriei, care locuia la Damasc, zicând:<br/>


text:
Să fie legământ între mine şi tine cum a fost între tatăl meu şi tatăl tău; iată, ţi-am trimis argint şi aur; du-te şi rupe legământul tău cu Baeşa, regele lui Israel, ca să se depărteze de la mine.<br/>


text:
Ben-Hadad a ascultat pe regele Asa şi a trimis pe conducătorii armatei lui împotriva cetăţilor lui Israel. Au atacat Iionul, Dan, Abel-Maim şi toate magaziile de provizii ale lui Neftali.<br/>


text:
Atunci regele Asa a pus pe tot Iuda să ducă pietrele şi lemnul cu care Baeşa întărise Rama şi cu ele el a fortificat Gheba şi Miţpa.<br/>


text:
În timpul acela, Hanani, văzătorul, a venit la Asa, regele lui Iuda, şi i-a zis: Pentru că te-ai sprijinit pe regele Siriei şi nu te-ai sprijinit pe Domnul Dumnezeul tău, de aceea a scăpat armata regelui Siriei din mâinile tale.<br/>


text:
Oare nu erau etiopienii şi libienii o armată mare, cu multe care şi călăreţi? Şi totuşi Domnul i-a dat în mâinile tale, pentru că te-ai încrezut în El.<br/>


text:
Căci ochii Domnului văd peste tot pământul, ca să sprijine pe cei a căror inimă este întreagă a Lui. Ai lucrat ca un nebun în privinţa aceasta; de aceea, de acum înainte vei avea războaie.<br/>


text:
Asa s-a mâniat pe văzător şi l-a pus în închisoare, pentru că era înfuriat pe el din cauza aceasta. Şi Asa a asuprit pe unii din popor în timpul acela.<br/>


text:
Faptele lui Asa, cele dintâi şi cele de pe urmă, sunt scrise în cartea regilor lui Iuda şi Israel.<br/>


text:
În anul al treizeci şi nouălea al domniei lui, Asa s-a îmbolnăvit de picioare aşa încât avea mari dureri; totuşi în boala lui el n-a căutat pe Domnul, ci pe doctori.<br/>


text:
Ei l-au îngropat în mormântul său, pe care şi-l săpase în Cetatea lui David. L-au culcat pe un pat pe care-l umpluseră cu mirodenii şi cu tot felul de creme, pregătite după arta parfumarului; şi au ars în cinstea lui foarte multe mirodenii.<br/>


text:
El a pus armate în toate cetăţile fortificate ale lui Iuda şi a aşezat garnizoane în ţara lui Iuda şi în cetăţile lui Efraim, pe care le luase tatăl său Asa.<br/>


text:
Şi Domnul era cu Iosafat, căci el umbla în căile cele dintâi ale tatălui său David şi nu căuta pe Baali,<br/>


text:
ci a căutat pe Dumnezeul tatălui său, a umblat după poruncile Lui şi nu după faptele lui Israel.<br/>


text:
De aceea, Domnul a întărit împărăţia în mâna lui; şi tot Iuda a adus lui Iosafat daruri, şi el a avut mari bogăţii şi onoare.<br/>


text:
Şi inima lui s-a întărit din ce în ce mai mult în căile Domnului şi din nou a îndepărtat din Iuda înălţimile şi Astarteele.<br/>


text:
Şi în al treilea an al domniei lui el a trimis pe conducătorii săi: Ben-Hail, Obadia, Zaharia, Netaneel şi pe Mica, să înveţe pe oameni în cetăţile lui Iuda.<br/>


text:
Şi cu ei a trimis pe leviţii: Şemaia, Netania, Zebadia, Asael, Şemiramot, Ionatan, Adonia, Tobia şi Tob-Adonia, leviţi; şi cu ei, pe preoţii Elişama şi Ioram.<br/>


text:
Ei învăţau în Iuda, având cu ei cartea legii Domnului; ei s-au dus prin toate cetăţile lui Iuda şi învăţau pe oameni.<br/>


text:
Şi groaza Domnului era peste toate împărăţiile ţărilor dimprejurul lui Iuda, aşa că n-au făcut război împotriva lui Iosafat.<br/>


text:
Şi unii dintre filisteni au adus lui Iosafat daruri şi un tribut în argint; şi arabii i-au adus turme de animale, şapte mii şapte sute de berbeci şi şapte mii şapte sute de ţapi.<br/>


text:
Iosafat creştea din ce în ce mai mult în mărire, şi a zidit în Iuda fortăreţe şi cetăţi pentru provizii.<br/>


text:
Şi el avea multă bogăţie în cetăţile lui Iuda; şi oamenii de război, ostaşii viteji, erau la Ierusalim.<br/>


text:
Şi acesta este numărul lor, după casele părinţilor lor: din Iuda, conducători peste o mie: Adna, conducătorul, şi cu el trei sute de mii de bărbaţi viteji;<br/>


text:
şi după el a fost Amasia, fiul lui Zicri, care s-a predat de bunăvoie Domnului, şi cu el două sute de mii de oameni viteji.<br/>


text:
Din Beniamin: Eliada, un om viteaz, şi cu el două sute de mii de oameni înarmaţi cu arcuri şi cu scuturi,<br/>


text:
şi, după el, a fost Zozabad, şi cu el o sută optzeci de mii de oameni gata pregătiţi pentru război.<br/>


text:
Aceştia sunt cei care au slujit regelui, afară de cei pe care i-a pus regele prin cetăţile fortificate din toată ţara lui Iuda.<br/>


text:
După câţiva ani, s-a coborât în vizită la Ahab în Samaria. Şi Ahab a tăiat pentru el şi pentru poporul care era cu el un mare număr de oi şi de boi, şi l-a rugat să se urce cu el la Ramot din Galaad.<br/>


text:
Ahab, regele lui Israel, a zis lui Iosafat, regele lui Iuda: Vrei să vii cu mine împotriva Ramotului din Galaad? Şi Iosafat i-a răspuns: Eu sunt ca tine şi poporul meu ca poporul tău; vom merge cu tine la luptă.<br/>


text:
Atunci regele lui Israel a adunat pe profeţi, patru sute de bărbaţi, şi le-a zis: Să mergem la luptă împotriva Ramotului din Galaad, sau să mă abţin? Şi ei au zis: Urcă-te, căci Domnul îl va da în mâna regelui.<br/>


text:
Regele lui Israel a zis lui Iosafat: Mai este un om prin care putem să întrebăm pe Domnul; dar îl urăsc, pentru că niciodată nu profeţeşte bine despre mine, ci întotdeauna numai rău. El este Mica, fiul lui Imla. Şi Iosafat a zis: Să nu vorbească regele în acest fel!<br/>


text:
Atunci regele lui Israel a chemat pe unul din ofiţerii lui şi a zis: Adu-l repede pe Mica, fiul lui Imla.<br/>


text:
Regele lui Israel şi Iosafat, regele lui Iuda, îmbrăcaţi în robele lor, stăteau fiecare pe tronul lui; şi ei stăteau în locul deschis de la intrarea porţii Samariei; şi toţi profeţii profeţeau înaintea lor.<br/>


text:
Zedechia, fiul lui Chenaana, îşi făcuse nişte coarne de fier; şi el a zis: Aşa vorbeşte Domnul: Cu aceste coarne vei bate pe sirieni până îi vei nimici.<br/>


text:
Şi toţi profeţii au profeţit la fel, zicând: Urcă-te la Ramot în Galaad căci vei avea izbândă, şi Domnul o va da în mâna regelui!<br/>


text:
Mesagerul care se dusese să cheme pe Mica i-a vorbit, zicând: Iată, cuvintele profeţilor spun toate într-un cuget numai lucruri bune regelui. Cuvântul tău deci să fie ca al lor şi vesteşte de bine!<br/>


text:
Şi când a venit la rege, regele i-a zis: Mica, să ne ducem la luptă împotriva Ramotului din Galaad, sau să mă abţin? Şi el a zis: Urcaţi-vă, căci veţi avea izbândă şi vor fi daţi în mâinile voastre!<br/>


text:
Şi regele i-a zis: De câte ori să te fac să juri că nu-mi spui decât adevărul în Numele Domnului?<br/>


text:
Atunci Mica a zis: Am văzut tot Israelul împrăştiat pe munţi, ca nişte oi care n-au păstor. Şi Domnul a zis: Aceştia n-au stăpân. Fiecare să se întoarcă în pace acasă!<br/>


text:
Şi regele lui Israel a zis lui Iosafat: Nu ţi-am spus eu că nu va profeţi bine despre mine, ci numai rău?<br/>


text:
Atunci Mica a zis: Ascultaţi deci Cuvântul Domnului! Am văzut pe Domnul stând pe tronul Său şi toată oştirea cerului stând la dreapta Lui şi la stânga Lui.<br/>


text:
Şi Domnul a zis: Cine va amăgi pe Ahab, regele lui Israel, să se urce şi să piară în Ramot din Galaad? Şi unul zicea într-un fel şi altul în alt fel.<br/>


text:
Apoi a venit un duh şi s-a înfăţişat înaintea Domnului, şi a zis: Eu îl voi amăgi. Domnul i-a zis: Cum?<br/>


text:
El a zis: Voi ieşi şi voi fi un duh mincinos în gura tuturor profeţilor lui. Şi Domnul a zis: îl vei amăgi şi vei şi izbuti; ieşi deci şi fă aşa.<br/>


text:
Şi acum, iată, Domnul a pus un duh mincinos în gura acestor profeţi ai tăi; căci Domnul a vestit rău împotriva ta.<br/>


text:
Atunci Zedechia, fiul lui Chenaana, s-a apropiat şi a lovit pe Mica peste obraz, şi a zis: Pe ce drum a ieşit duhul Domnului din mine ca să-ţi vorbească?<br/>


text:
Şi Mica a zis: Iată, vei vedea în ziua aceea, când vei intra într-o cameră dinăuntru ca să te ascunzi.<br/>


text:
Atunci regele lui Israel a zis: Luaţi pe Mica şi duceţi-l înapoi la Amon, guvernatorul cetăţii, şi la Ioas, fiul regelui.<br/>


text:
Şi spuneţi-i: Aşa vorbeşte regele: Puneţi pe omul acesta în închisoare şi hrăniţi-l cu pâinea întristării şi cu apa întristării, până ce eu mă voi întoarce în pace.<br/>


text:
Şi Mica a zis: Dacă te vei întoarce în pace, atunci Domnul n-a vorbit prin mine! Şi el a mai zis: Luaţi aminte voi, toate popoarele!<br/>


text:
Şi regele lui Israel a zis lui Iosafat: Mă voi schimba de haine şi mă voi duce la luptă; dar tu îmbracă-te cu hainele tale. Şi regele lui Israel şi-a schimbat hainele şi s-au dus la luptă.<br/>


text:
Regele Siriei poruncise căpitanilor carelor care erau cu el, zicând: Nu vă luptaţi nici cu cel mic, nici cu cel mare, ci numai cu regele lui Israel.<br/>


text:
Şi când au zărit căpitanii carelor pe Iosafat, au zis: Este regele lui Israel! De aceea l-au înconjurat, ca să lupte cu el. Dar Iosafat a strigat şi Domnul l-a ajutat, şi Dumnezeu i-a îndepărtat de la el.<br/>


text:
Şi un om a tras cu arcul la întâmplare şi a lovit pe regele lui Israel în încheietura armurii. Şi regele a zis conducătorului carului său: întoarce-te şi scoate-mă de pe câmpul de bătălie; căci sunt grav rănit.<br/>


text:
Şi lupta a devenit tot mai înverşunată în ziua aceea; regele lui Israel a stat sprijinit în car în faţa sirienilor până seara; şi la apusul soarelui a murit.<br/>


text:
Şi Iehu, fiul văzătorului Hanani, i-a ieşit înainte şi a zis regelui Iosafat: Cum de ai ajutat pe cel rău şi ai iubit pe cei ce urăsc pe Domnul? De aceea, mânia Domnului este peste tine.<br/>


text:
Dar tot se mai găseşte ceva bun în tine, fiindcă ai înlăturat din ţară Astarteele şi ţi-ai îndreptat inima să caute pe Dumnezeu.<br/>


text:
Iosafat a locuit în Ierusalim şi a ieşit iarăşi în mijlocul poporului, de la Beer-Şeba până la ţinutul muntos al Efraimului, şi i-a adus înapoi la Domnul Dumnezeul părinţilor lor.<br/>


text:
şi a zis judecătorilor: Luaţi seama la ce veţi face, căci voi nu judecaţi pentru om, ci pentru Domnul, care este cu voi când rostiţi judecata.<br/>


text:
De aceea, lăsaţi ca frica Domnului să fie peste voi; vegheaţi asupra faptelor voastre, căci Domnul, Dumnezeul nostru nu ia parte în nedreptate, nici nu se uită la faţa omului, nici nu ia mită.<br/>


text:
Când s-au întors la Ierusalim, Iosafat a pus şi în Ierusalim, pentru judecăţile Domnului şi pentru neînţelegeri, leviţi, preoţi şi conducători peste casele părinteşti ale lui Israel.<br/>


text:
Şi oricând va veni înaintea voastră vreun caz de la fraţii voştri, care locuiesc în cetăţile lor, cu privire la o vărsare de sânge, la o lege, la o poruncă, la o rânduială sau o judecată, voi să-i avertizaţi, ca să nu se facă vinovaţi înaintea Domnului, pentru ca mânia Lui să nu vină peste voi şi peste fraţii voştri; faceţi aşa şi nu veţi fi vinovaţi.<br/>


text:
Şi iată, Amaria, marele preot, este peste voi pentru toate lucrurile Domnului, iar Zebadia, fiul lui Ismael, guvernatorul casei lui Iuda, pentru toate lucrurile regelui. De asemenea, leviţii vor fi guvernatori înaintea voastră. Întăriţi-vă şi lucraţi, şi Domnul va fi cu cel bun!<br/>


text:
După aceea, fiii lui Moab şi fiii lui Amon, şi cu ei alţii pe lângă amoniţi, au pornit război împotriva lui Iosafat.<br/>


text:
Au venit şi au înştiinţat pe Iosafat, zicând: O mare mulţime vine împotriva ta de dincolo de mare, din Siria; şi iată, sunt la Hataton-Tamar (adică En-Ghedi).<br/>


text:
Şi Iosafat s-a temut şi şi-a îndreptat faţa să caute pe Domnul; şi el a vestit un post pentru tot Iuda.<br/>


text:
Iuda s-a adunat ca să ceară ajutor de la Domnul; şi ei au venit din toate cetăţile lui Iuda ca să caute pe Domnul.<br/>


text:
Atunci Iosafat a stat în mijlocul adunării lui Iuda şi a Ierusalimului, în Casa Domnului, înaintea curţii celei noi<br/>


text:
şi a zis: Doamne, Dumnezeul părinţilor noştri, oare nu eşti Tu Dumnezeu în cer şi nu stăpâneşti Tu peste toate împărăţiile naţiunilor? Şi nu este în mâna Ta tăria şi puterea, încât nimeni nu Ţi se poate împotrivi?<br/>


text:
Nu ai alungat Tu, Dumnezeul nostru, pe locuitorii acestei ţări dinaintea poporului Tău Israel şi n-ai dat-o pentru totdeauna urmaşilor lui Avraam, care Te iubeau?<br/>


text:
Dacă va veni peste noi vreo nenorocire, sabia, judecata, ciuma sau foametea, vom sta înaintea acestei case şi în prezenţa Ta (căci Numele Tău este în casa aceasta), şi vom striga către Tine din strâmtorarea noastră, Tu ne vei asculta şi ne vei mântui!<br/>


text:
Şi acum, iată, fiii lui Amon şi ai lui Moab şi cei din muntele Seir, prin a căror ţară n-ai lăsat pe Israel să treacă, atunci când au venit din ţara Egiptului, ci s-au abătut de la ei şi nu i-au nimicit,<br/>


text:
iată cum ne răsplătesc acum, venind să ne alunge din moştenirea Ta, pe care ne-ai dat-o în stăpânire!<br/>


text:
O, Dumnezeul nostru oare nu-i vei judeca? Pentru că noi n-avem nici o putere înaintea acestei mari mulţimi, care vine împotriva noastră; nici nu ştim ce să facem, dar ochii noştri sunt îndreptaţi către Tine!<br/>


text:
Atunci Duhul Domnului a venit în mijlocul adunării peste Iahaziel, fiul lui Zaharia, fiul lui Benaia, fiul lui Ieiel, fiul lui Matania, levitul, dintre fiii lui Asaf.<br/>


text:
Şi Iahaziel a zis: Ascultaţi, voi toţi din Iuda şi locuitorii Ierusalimului, şi tu, regele Iosafat! Aşa vă vorbeşte Domnul: Nu vă temeţi şi nu vă înspăimântaţi înaintea acestei mari mulţimi, căci lupta nu este a voastră, ci a lui Dumnezeu.<br/>


text:
Mâine coborâţi împotriva lor. Iată, ei se vor urca pe înălţimea Ţiţ şi-i veţi găsi la capătul văii, în dreptul deşertului Ieruel.<br/>


text:
Nu veţi avea de luptat în lupta aceasta. Aşezaţi-vă, staţi acolo şi priviţi mântuirea pe care v-o va da Domnul. Iuda şi Ierusalim, nu vă temeţi şi nu vă înspăimântaţi; mâine ieşiţi înaintea lor şi Domnul va fi cu voi!<br/>


text:
Şi Iosafat şi-a aplecat capul cu faţa la pământ, şi tot Iuda şi locuitorii Ierusalimului au căzut înaintea Domnului, închinându-se înaintea Lui.<br/>


text:
Şi leviţii dintre fiii chehatiţilor şi dintre fiii coreiţilor s-au sculat ca să laude cu glas tare pe Domnul Dumnezeul lui Israel.<br/>


text:
Şi ei s-au deşteptat dis-de-dimineaţă şi au ieşit în Deşertul Tecoa; şi pe când ieşeau, Iosafat a stat în picioare şi a zis: Ascultaţi-mă, Iuda şi voi locuitori ai Ierusalimului! încredeţi-vă în Domnul Dumnezeul vostru, şi veţi fi întăriţi; credeţi pe profeţii Lui şi veţi izbândi.<br/>


text:
Şi după ce s-a sfătuit cu poporul, a numit pe acei care vor cânta Domnului şi care să laude frumuseţea sfinţeniei, în timp ce mergeau înaintea armatei, şi să zică: Lăudaţi pe Domnul, căci mila Lui ţine în veci!<br/>


text:
Şi când au început să cânte şi să laude, Domnul a pregătit o ambuscadă împotriva fiilor lui Amon şi ai lui Moab şi a celor din muntele Seir, care au venit împotriva lui Iuda; şi ei au fost bătuţi.<br/>


text:
Căci fiii lui Amon şi ai lui Moab s-au ridicat împotriva locuitorilor din Muntele Seir, ca să-i măcelărească şi să-i distrugă cu desăvârşire, şi după ce au sfârşit cu locuitorii din Seir, s-au ajutat unii pe alţii să se nimicească.<br/>


text:
Şi când Iuda a venit la locul de veghe peste deşert, s-a uitat înspre mulţime; şi iată, ei erau nişte trupuri moarte, căzute la pământ. Nimeni nu scăpase.<br/>


text:
Când Iosafat şi poporul său au venit să ia prăzile, au găsit printre ei multe bogăţii şi lucruri scumpe pe aceste trupuri, şi bijuterii scumpe, şi au luat cu ei mai mult decât puteau duce. Trei zile au prădat, căci era multă pradă.<br/>


text:
Şi a patra zi, s-au adunat în Valea Beraca (Binecuvântare), fiindcă acolo au binecuvântat pe Domnul; de aceea numele acestui loc a fost Valea Beraca până în ziua de azi.<br/>


text:
Apoi s-au întors, fiecare om din Iuda şi din Ierusalim, cu Iosafat în fruntea lor, ca să meargă la Ierusalim cu bucurie, căci Domnul îi umpluse de bucurie, izbăvindu-i de duşmanii lor.<br/>


text:
Şi peste toate împărăţiile acelor ţări s-a aşezat frica de Dumnezeu, când au auzit că Domnul luptase împotriva duşmanilor lui Israel.<br/>


text:
Iosafat a fost rege peste Iuda. El avea treizeci şi cinci de ani când a devenit rege, şi el a domnit douăzeci şi cinci de ani în Ierusalim. Numele mamei sale a fost Azuba, fiica lui Şilhi.<br/>


text:
Şi el a umblat pe calea tatălui său Asa; nu s-a abătut de pe ea, ci a făcut ce este drept înaintea Domnului.<br/>


text:
Totuşi, înălţimile n-au fost îndepărtate, căci încă poporul nu-şi îndreptase inima spre Dumnezeul părinţilor lor.<br/>


text:
Şi celelalte fapte ale lui Iosafat, cele dintâi şi cele de pe urmă, iată, sunt scrise în istoria lui Iehu, fiul lui Hanani, care este cuprinsă în cartea regilor lui Israel.<br/>


text:
După aceasta, Iosafat, regele lui Iuda, s-a aliat cu Ahazia, regele lui Israel, a cărui purtare era păcătoasă.<br/>


text:
Şi el s-a unit cu el ca să construiască nişte corăbii, ca să meargă la Tars; şi au făcut corăbii la Eţion-Gheber.<br/>


text:
Atunci Eliezer, fiul lui Dodava, din Mareşa, a profeţit împotriva lui Iosafat şi a zis: Fiindcă te-ai unit cu Ahazia, Domnul ţi-a nimicit lucrările. Şi corăbiile au fost sfărâmate şi n-au putut să se ducă la Tars.<br/>


text:
Şi Iosafat a adormit cu părinţii săi şi a fost îngropat lângă părinţii săi în Cetatea lui David. Şi în locul lui a domnit fiul său Ioram.<br/>


text:
Şi Ioram avea ca fraţi, fii ai lui Iosafat, pe: Azaria, Iehiel, Zaharia, Azaria, Micael şi Şefatia, toţi aceştia erau fiii lui Iosafat, regele lui Israel.<br/>


text:
Tatăl lor le dăduse daruri însemnate în argint, în aur şi în lucruri preţioase, împreună cu cetăţi fortificate în Iuda; dar el a dat împărăţia lui Ioram, pentru că el era întâiul-născut.<br/>


text:
Când Ioram a luat în stăpânire împărăţia tatălui său şi s-a întărit, a omorât cu sabia pe toţi fraţii săi şi pe câţiva dintre conducătorii lui Israel.<br/>


text:
El a umblat pe calea regilor lui Israel, cum făcuse casa lui Ahab, căci avea de soţie pe o fiică a lui Ahab; şi el a făcut ce este rău înaintea Domnului.<br/>


text:
Dar Domnul n-a vrut să piardă casa lui David, din cauza legământului pe care-l făcuse cu David şi pentru că promisese că îi va da pentru totdeauna o lumină, lui şi fiilor lui.<br/>


text:
Şi Ioram a ieşit cu conducătorii armatelor sale şi cu toate carele lui. El s-a sculat noaptea, a lovit pe edomiţii, care-l înconjurau, şi pe conducătorii carelor lor.<br/>


text:
Astfel revolta edomiţilor împotriva stăpânirii lui Iuda s-a menţinut până în ziua de azi. Tot în acelaşi timp s-a răsculat şi Libna împotriva stăpânirii lui Ioram, pentru că el părăsise pe Domnul Dumnezeul părinţilor lui.<br/>


text:
Pe lângă aceasta, Ioram a făcut înălţimi pe munţii lui Iuda şi a făcut pe locuitorii Ierusalimului să comită desfrânare, şi pe Iuda l-a dus în rătăcire.<br/>


text:
I-a venit o scrisoare de la profetul Ilie, care spunea: Aşa vorbeşte Domnul Dumnezeul tatălui tău David: Pentru că n-ai umblat în căile tatălui tău Iosafat şi pe căile lui Asa, regele lui Iuda,<br/>


text:
ci ai umblat pe calea regilor lui Israel şi ai atras pe Iuda şi pe locuitorii Ierusalimului în desfrânare, cum a făcut casa lui Ahab faţă de Israel, şi pentru că ai omorât pe fraţii tăi, casa tatălui tău, care erau mai buni decât tine,<br/>


text:
iată, Domnul va lovi cu o mare nenorocire pe poporul tău, pe copiii tăi, pe soţiile tale şi tot ce este al tău,<br/>


text:
iar pe tine te va lovi cu o boală grea, cu o boală de intestine, până când zi de zi, din cauza bolii, vor ieşi intestinele din tine.<br/>


text:
Şi Domnul a ridicat împotriva lui Ioram duhul filistenilor şi al arabilor, care locuiau lângă etiopieni.<br/>


text:
S-au urcat împotriva lui Iuda, au năvălit asupra lui, au jefuit toată bogăţia care se afla în casa regelui şi i-au luat fiii şi soţiile, aşa încât nu i-a mai rămas alt fiu afară de Ioahaz <n>{<i>Ioahaz este numit Ahazia în cap. 22:1</i>.}</n>, cel mai tânăr dintre fiii lui.<br/>


text:
Şi a fost aşa că după o vreme, la sfârşitul a doi ani de zile, au ieşit din el intestinele din cauza bolii sale şi a murit în dureri mari. Şi poporul lui n-a ars tămâie pentru el, cum făcuse pentru părinţii lui.<br/>


text:
El avea treizeci şi doi de ani când a ajuns rege şi a domnit opt ani la Ierusalim. A murit fără să-i pară nimănui rău după el. L-au îngropat în Cetatea lui David, dar nu în mormântul regilor.<br/>


text:
Locuitorii Ierusalimului au pus rege, în locul lui, pe Ahazia, fiul lui cel mai tânăr, căci pe toţi cei mai în vârstă îi omorâse armata care venise cu arabii în tabără. Astfel a început să domnească Ahazia, fiul lui Ioram, regele lui Iuda.<br/>


text:
Ahazia avea patruzeci şi doi de ani când a ajuns rege şi a domnit un an la Ierusalim. Mama lui se numea Atalia, fiica lui Omri.<br/>


text:
El a făcut ce este rău înaintea Domnului, ca şi casa lui Ahab, căci, după moartea tatălui său, ei îi erau sfătuitori, spre pierzarea lui.<br/>


text:
El a umblat după sfatul lor şi s-a dus cu Ioram, fiul lui Ahab, regele lui Israel, la război împotriva lui Hazael, regele Siriei, la Ramot în Galaad; şi sirienii au rănit pe Ioram.<br/>


text:
Ioram s-a întors la Izreel ca să se vindece de rănile pe care le primise la Rama, când s-a luptat cu Hazael, regele Siriei. Azaria, fiul lui Ioram, regele lui Iuda, s-a coborât la Izreel ca să-l vadă pe Ioram, fiul lui Ahab, pentru că era bolnav.<br/>


text:
Ahazia a venit la Ioram prin voia lui Dumnezeu şi spre pierzarea lui; căci, după ce a venit, a ieşit cu Ioram împotriva lui Iehu, fiul lui Nimşi, pe care Domnul îl unsese ca să piardă casa lui Ahab.<br/>


text:
Şi s-a întâmplat că, în timp ce Iehu făcea judecată asupra casei lui Ahab, a dat peste conducătorii lui Iuda şi peste fiii fraţilor lui Ahazia, care slujeau lui Ahazia, şi i-a omorât.<br/>


text:
După aceea a căutat pe Ahazia şi l-au prins în Samaria, unde se ascunsese. L-au adus la Iehu şi l-au omorât. Apoi l-au îngropat, căci ziceau: Este fiul lui Iosafat, care căuta pe Domnul din toată inima lui. Astfel n-a mai rămas nimeni din casa lui Ahazia care să fi fost în stare să domnească peste împărăţie.<br/>


text:
Când Atalia, mama lui Ahazia, a văzut că fiul ei a murit, s-a sculat şi a omorât pe tot neamul regesc al casei lui Iuda.<br/>


text:
Dar Ioşabeat, fiica regelui, a luat pe Ioas, fiul lui Ahazia, l-a furat din mijlocul fiilor regelui, care fuseseră ucişi, şi l-a pus cu doica lui în dormitor. Astfel l-a ascuns Ioşabeat, fiica regelui Ioram, soţia preotului Iehoiada, si sora lui Ahazia, de privirile Ataliei, ca să nu-l omoare.<br/>


text:
În al şaptelea an, Iehoiada s-a îmbărbătat şi a făcut legământ cu conducătorii peste sute, care erau: Azaria, fiul lui Ieroham, Ismael, fiul lui Iohanan, Azaria, fiul lui Obed, Maaseia, fiul lui Adaia, şi Elişafat, fiul lui Zicri.<br/>


text:
Ei au străbătut toată ţara lui Iuda şi au strâns pe leviţii din toate cetăţile lui Iuda şi pe capii de familii din Israel; şi au venit la Ierusalim.<br/>


text:
Şi toată adunarea a făcut un legământ cu regele în Casa lui Dumnezeu. Şi Iehoiada le-a zis: Iată, fiul regelui va domni, aşa cum a spus Domnul despre fiii lui David.<br/>


text:
Acesta este lucrul pe care-l veţi face: a treia parte din voi, care intră în slujbă în ziua Sabatului, dintre preoţi şi dintre leviţi, vor fi pază la uşi;<br/>


text:
altă treime să stea în casa regelui şi o treime la poarta Iesod. Tot poporul să fie în curţile Casei Domnului.<br/>


text:
Dar nimeni să nu intre în Casa Domnului afară de preoţii şi leviţii care sunt de serviciu; ei pot intra, pentru că sunt sfinţi, dar toţi ceilalţi din popor să asculte de porunca Domnului.<br/>


text:
Leviţii să înconjoare pe rege de jur împrejur, fiecare cu armele în mână, şi oricine va intra în casă să fie omorât. Voi să fiţi pe lângă rege când va intra şi când va ieşi.<br/>


text:
Leviţii şi tot Iuda au făcut întocmai după cum le-a poruncit preotul Iehoiada. Şi-a luat fiecare oamenii lui, pe cei ce intrau în slujbă şi pe cei ce ieşeau din slujbă în ziua Sabatului; căci preotul Iehoiada nu scutise pe nici una din cete.<br/>


text:
Şi preotul Iehoiada a dat sutaşilor suliţele şi scuturile mari şi mici care fuseseră ale regelui David şi care se aflau în Casa lui Dumnezeu.<br/>


text:
A aşezat tot poporul, pe fiecare cu arma lui în mână, de la partea dreaptă până la partea stângă a casei, de-a lungul altarului şi al casei, de jur împrejurul regelui.<br/>


text:
Atunci au adus înainte pe fiul regelui, i-au pus coroana pe cap şi i-au dat Mărturia, şi l-au făcut rege. Şi Iehoiada şi fiii săi l-au uns şi i-au zis: Trăiască regele!<br/>


text:
Când a auzit Atalia strigătul poporului care alerga şi lăuda pe rege, a venit la popor în Casa Domnului.<br/>


text:
S-a uitat şi iată, regele stătea lângă stâlpul lui, la intrare, iar conducătorii şi trompetiştii erau lângă rege. Şi tot poporul ţării era voios şi sunau din trompete, iar cântăreţii cântau cu instrumente muzicale şi intonau cântări de laudă. Atalia şi-a sfâşiat hainele şi a zis: Trădare! Trădare!<br/>


text:
Atunci preotul Iehoiada a scos pe şutaşi, pe conducătorii armatei, şi le-a zis: Scoateţi-o dintre şiruri şi oricine o va urma să fie ucis cu sabia. Căci preotul zisese: Nu o ucideţi în Casa Domnului.<br/>


text:
Şi Iehoiada a încheiat un legământ între el, tot poporul şi rege, prin care ei se angajau să fie poporul Domnului.<br/>


text:
Tot poporul a intrat în casa lui Baal şi au dărâmat-o; i-au sfărâmat altarele şi chipurile şi au ucis înaintea altarelor pe Matan, preotul lui Baal.<br/>


text:
Iehoiada a încredinţat slujbele Casei Domnului în mâinile preoţilor, care erau leviţi, pe care-i împărţise David în Casa Domnului, ca să aducă arderi-de-tot Domnului, cum este scris în legea lui Moise, cu bucurie şi cu cântări, după cum a fost poruncit de David.<br/>


text:
Şi el a pus uşieri la porţile Casei Domnului, ca să nu intre cineva care s-a pângărit printr-un anume lucru.<br/>


text:
A luat pe şutaşi, pe cei mai însemnaţi, pe guvernatorii poporului şi pe tot poporul ţării şi a coborât pe rege din Casa Domnului. Au intrat în casa regelui pe Poarta de Sus şi au aşezat pe rege pe tronul împărăţiei.<br/>


text:
Ioas avea şapte ani când a ajuns rege şi a domnit patruzeci de ani la Ierusalim. Numele mamei lui era Ţibia, din Beer-Şeba.<br/>


text:
A strâns pe preoţi şi pe leviţi şi le-a zis: Duceţi-vă prin cetăţile lui Iuda şi strângeţi bani pentru fiecare an de la tot Israelul, ca să reparaţi Casa Dumnezeului vostru. Şi faceţi repede acest lucru. Dar leviţii nu s-au grăbit.<br/>


text:
Regele a chemat pe marele preot Iehoiada şi i-a zis: De ce n-ai vegheat ca leviţii să strângă din Iuda şi din Ierusalim taxa poruncită de Moise, robul Domnului, pusă peste adunarea lui Israel pentru cortul Mărturiei?<br/>


text:
Căci nelegiuita aceea de Atalia şi fiii ei au jefuit Casa lui Dumnezeu şi au întrebuinţat în slujba Baalilor toate lucrurile consacrate Casei Domnului.<br/>


text:
Şi s-a proclamat în Iuda şi în Ierusalim să se aducă Domnului taxa pe care Moise, robul Domnului, a pus-o peste Israel, în deşert.<br/>


text:
Toţi conducătorii şi tot poporul s-au bucurat de lucrul acesta şi au adus şi au aruncat în ladă tot ce aveau de plătit.<br/>


text:
Când leviţii aduceau lada în mâinile guvernatorilor regelui şi când vedeau că sunt mulţi bani în ea, atunci venea scriitorul regelui şi slujbaşul marelui preot şi goleau lada. Apoi o luau şi o duceau iarăşi la loc. Aşa făceau în fiecare zi şi au strâns mult argint.<br/>


text:
Regele şi Iehoiada îl dădeau meşterilor însărcinaţi cu facerea lucrării în Casa Domnului, care tocmeau cioplitori de piatră şi tâmplari, pentru a repara Casa Domnului, precum şi lucrători în fier şi bronz, ca să repare Casa Domnului.<br/>


text:
Lucrătorii s-au apucat de lucru şi au terminat ce era de reparat; au adus Casa lui Dumnezeu la starea ei originală şi au întărit-o.<br/>


text:
Când au terminat, au adus înaintea regelui şi înaintea lui Iehoiada argintul care mai rămăsese. Şi din el au făcut unelte pentru Casa Domnului, unelte pentru slujbă şi pentru arderile-de-tot, linguri şi vase de aur şi de argint. Şi, în tot timpul vieţii lui Iehoiada, au adus neîncetat arderi-de-tot în Casa Domnului.<br/>


text:
Iehoiada a îmbătrânit şi era sătul de zile când a murit. Când a murit, avea o sută treizeci de ani.<br/>


text:
L-au îngropat în Cetatea lui David la un loc cu regii, pentru că făcuse bine în Israel, faţă de Dumnezeu şi faţă de Casa Lui.<br/>


text:
După moartea lui Iehoiada, conducătorii lui Iuda au venit şi au adus omagii regelui; şi el i-a ascultat.<br/>


text:
Şi ei au părăsit Casa Domnului Dumnezeului părinţilor lor, şi au slujit Astarteelor şi idolilor. Din cauza păcatului lor, mânia lui Dumnezeu a venit peste Iuda şi peste Ierusalim.<br/>


text:
Domnul a trimis la ei profeţi ca să-i întoarcă înapoi la El, şi au mărturisit împotriva lor, dar ei n-au ascultat.<br/>


text:
Şi Duhul lui Dumnezeu a venit peste Zaharia, fiul preotului Iehoiada, care s-a înfăţişat înaintea poporului şi le-a zis: Aşa vorbeşte Dumnezeu: De ce călcaţi poruncile Domnului? Nu veţi prospera. Pentru că aţi părăsit pe Domnul, şi El vă va părăsi.<br/>


text:
Ei au conspirat împotriva lui şi l-au ucis cu pietre, la porunca regelui, în curtea Casei Domnului.<br/>


text:
Astfel regele Ioas nu şi-a amintit de bunătatea pe care o avusese faţă de el Iehoiada, tatăl lui Zaharia, ci a omorât pe fiul lui. Când a murit, Zaharia a zis: Domnul să vadă şi să judece!<br/>


text:
Şi s-a întâmplat că la sfârşitul anului, armata sirienilor s-a urcat împotriva lui Ioas şi a venit în Iuda şi la Ierusalim. Au omorât din popor pe toţi conducătorii poporului şi au trimis toată prada regelui Damascului.<br/>


text:
Armata sirienilor a venit cu un număr mic de oameni, dar Domnul a dat în mâna lor o armată foarte mare, pentru că au părăsit pe Domnul Dumnezeul părinţilor lor. Astfel au pedepsit sirienii pe Ioas.<br/>


text:
Când au plecat de la el, după ce l-au lăsat în mari suferinţe, slujitorii lui au conspirat împotriva lui din cauza sângelui fiului preotului Iehoiada. L-au lovit în patul lui şi a murit. L-au îngropat în Cetatea lui David, dar nu l-au îngropat în mormintele regilor.<br/>


text:
Aceştia sunt cei ce au conspirat împotriva lui: Zabad, fiul Şimeatei, o femeie amonită, şi Iozabad, fiul Şimritei, o femeie moabită.<br/>


text:
Cât despre fiii lui, despre marele număr de profeţii făcute cu privire la el şi despre repararea Casei lui Dumnezeu, iată, acestea sunt scrise în istoria din cartea regilor. Şi Amaţia, fiul său, a domnit în locul lui.<br/>


text:
Amaţia a ajuns rege la vârsta de douăzeci şi cinci de ani şi a domnit douăzeci şi nouă de ani la Ierusalim. Numele mamei lui era Ioadan, din Ierusalim.<br/>


text:
Când s-a întărit domnia în mâinile lui, a omorât pe slujitorii care uciseseră pe regele, tatăl său.<br/>


text:
Dar n-a omorât pe fiii lor, ci a lucrat potrivit cu ceea ce este scris în Lege, în Cartea lui Moise, unde Domnul a poruncit, zicând: Părinţii să nu fie omorâţi pentru copiii lor, nici copiii să nu fie omorâţi pentru părinţii lor, ci fiecare să moară pentru păcatul lui însuşi.<br/>


text:
Amaţia a strâns pe oamenii din Iuda şi i-a pus, după casele lor părinteşti, conducători peste mii şi conducători peste sute, peste tot Iuda şi Beniaminul. Le-a făcut numărătoarea de la vârsta de douăzeci de ani în sus şi a găsit trei sute de mii de oameni aleşi, care puteau ieşi la oaste, mânuind suliţa şi scutul.<br/>


text:
A mai tocmit cu plata din Israel o sută de mii de bărbaţi viteji, cu o sută de talanţi de argint.<br/>


text:
Dar un om al lui Dumnezeu a venit la el, zicând: Rege, să nu meargă cu tine armata lui Israel, căci Domnul nu este cu Israel, cu toţi aceşti fii ai lui Efraim.<br/>


text:
Dar dacă vrei să mergi cu ei, du-te, întăreşte-te pentru luptă, dar să ştii că Dumnezeu te va face să cazi înaintea duşmanului. Căci Dumnezeu are puterea să te ajute şi să te facă să cazi.<br/>


text:
Amaţia a zis omului lui Dumnezeu: Dar ce să fac cu cei o sută de talanţi pe care i-am dat armatei lui Israel? Şi omul lui Dumnezeu a răspuns: Domnul poate să-ţi dea mult mai mult decât atât.<br/>


text:
Atunci Amaţia a despărţit ceata care-i venise din Efraim, şi a pornit ca să se întoarcă acasă. Dar ei s-au mâniat foarte tare pe Iuda şi s-au întors acasă cu mare furie.<br/>


text:
Amaţia s-a întărit şi şi-a condus poporul în Valea Sării, unde a bătut zece mii de oameni dintre fiii lui Seir.<br/>


text:
Şi pe alţi zece mii, fiii lui Iuda i-au prins de vii făcându-i prizonieri, i-au dus pe vârful unei stânci şi i-au aruncat de pe vârful stâncii aşa încât toţi au fost zdrobiţi.<br/>


text:
Dar soldaţii din armata pe care o trimisese Amaţia înapoi, ca să nu meargă cu el la luptă, au năvălit peste cetăţile lui Iuda, de la Samaria până la Bet-Horon, au ucis trei mii dintre ei şi au luat multă pradă.<br/>


text:
Când s-a întors Amaţia de la înfrângerea edomiţilor, a adus pe dumnezeii fiilor lui Seir şi i-a pus dumnezei pentru el, s-a închinat înaintea lor şi le-a ars tămâie.<br/>


text:
Atunci Domnul S-a aprins de mânie împotriva lui Amaţia şi a trimis la el pe un profet, care i-a zis: De ce ai căutat pe dumnezeii acestui popor, când ei n-au putut să-şi scape poporul din mâna ta?<br/>


text:
Pe când vorbea el cu regele, Amaţia i-a zis: Eşti tu cumva sfătuitorul regelui? Pleacă! De ce să fii lovit? Profetul a plecat, zicând: Ştiu acum că Dumnezeu a hotărât să te nimicească, pentru că ai făcut lucrul acesta şi n-ai ascultat sfatul meu.<br/>


text:
După aceea, Amaţia, regele lui Iuda, s-a sfătuit şi a trimis să spună lui Ioas, fiul lui Ioahaz, fiul lui Iehu, regele lui Israel: Vino, să ne vedem faţă în faţă!<br/>


text:
Şi Ioas, regele lui Israel, a trimis la Amaţia, regele lui Iuda, zicând: Spinul din Liban a trimis să spună cedrului din Liban: Dă pe fiica ta de soţie fiului meu! Şi fiarele sălbatice din Liban au trecut şi au călcat în picioare spinul.<br/>


text:
Iată, tu zici că ai bătut pe edomiţi şi inima ţi se înalţă ca să te mândreşti. Acum rămâi mai bine acasă. De ce să stârneşti un rău, prin care să cazi tu şi Iuda cu tine?<br/>


text:
Dar Amaţia nu l-a ascultat, căci era de la Dumnezeu ca să-i dea în mâna duşmanilor lor, pentru că au căutat pe dumnezeii Edomului.<br/>


text:
Şi Ioas, regele lui Israel, s-a urcat; şi el cu Amaţia, regele lui Iuda, s-au văzut faţă-n faţă la Bet-Şemeşul lui Iuda.<br/>


text:
Ioas, regele lui Israel, a capturat la Bet-Şemeş pe Amaţia, regele lui Iuda, fiul lui Ioas, fiul lui Ioahaz. L-a dus la Ierusalim şi a făcut o spărtură de patru sute de coţi în zidul Ierusalimului, de la Poarta lui Efraim până la Poarta Unghiului.<br/>


text:
A luat tot aurul şi argintul şi toate vasele care se aflau în Casa lui Dumnezeu, la Obed-Edom, şi vistieriile casei regelui. A luat şi ostatici şi s-a întors la Samaria.<br/>


text:
Şi Amaţia, fiul lui Ioas, regele lui Iuda, a trăit cincisprezece ani după moartea lui Ioas, fiul lui Ioahaz, regele lui Israel.<br/>


text:
Celelalte fapte ale lui Amaţia, cele dintâi şi cele de pe urmă, nu sunt oare scrise în cartea regilor lui Iuda şi ai lui Israel?<br/>


text:
Din vremea aceea, când Amaţia s-a abătut de la Domnul, s-a făcut împotriva lui o conspiraţie în Ierusalim, încât el a fugit la Lachis. Dar l-au urmărit la Lachis şi l-au omorât.<br/>


text:
Atunci tot poporul din Iuda a luat pe Ozia, care era în vârstă de şaisprezece ani, şi l-a pus rege în locul tatălui său Amaţia.<br/>


text:
Ozia a zidit Elotul şi l-a adus iarăşi sub stăpânirea lui Iuda, după ce a adormit regele cu părinţii săi.<br/>


text:
Ozia avea şaisprezece ani când a ajuns rege şi a domnit cincizeci şi doi de ani la Ierusalim. Numele mamei sale era Iecolia, din Ierusalim.<br/>


text:
A căutat pe Dumnezeu în timpul zilelor lui Zaharia, care înţelegea viziunile lui Dumnezeu. Şi atâta timp cât a căutat pe Domnul Dumnezeu l-a făcut Să prospere.<br/>


text:
El a ieşit şi a luptat împotriva filistenilor. A dărâmat zidul Gatului, zidul Iabnei şi zidul Asdodului; şi el a zidit cetăţi în jurul Asdodului şi între filisteni.<br/>


text:
Dumnezeu l-a ajutat împotriva filistenilor, împotriva arabilor care locuiau la Gur-Baal, şi împotriva maoniţilor.<br/>


text:
Amoniţii au dat daruri lui Ozia şi faima lui s-a răspândit până la teritoriile Egiptului, căci a ajuns foarte puternic.<br/>


text:
Ozia a mai construit turnuri în Ierusalim, deasupra Porţii Unghiului, deasupra Porţii Văii, şi deasupra colţului zidului, şi le-a întărit.<br/>


text:
A construit turnuri în deşert şi a săpat multe fântâni, pentru că avea multe turme în văi şi în câmpie, şi plugari şi viticultori în munţi şi la Carmel, căci îi plăcea lucrarea pământului.<br/>


text:
Ozia avea o armată de ostaşi care mergeau la război în cete, socotite după numărătoarea făcută de secretarul Ieiel şi de dregătorul Maaseia şi puse sub poruncile lui Hanania, unul din conducătorii regelui.<br/>


text:
Ei comandau peste o armată de trei sute şapte mii cinci sute de ostaşi, viteji în război, ca să ajute pe rege împotriva duşmanului.<br/>


text:
Şi Ozia le-a pregătit, pentru toată armata, scuturi, suliţe, coifuri, platoşe, arcuri şi praştii.<br/>


text:
A făcut la Ierusalim dispozitive inventate de oameni pricepuţi, ca să fie aşezate pe turnuri şi pe colţuri, ca să arunce săgeţi şi pietre mari. Şi faima lui s-a răspândit până departe, căci a fost ajutat în chip minunat până când a ajuns foarte puternic.<br/>


text:
Dar după ce a ajuns puternic, inima lui s-a îngâmfat spre pierzarea lui; căci el a păcătuit împotriva Domnului Dumnezeului său, intrând în templul Domnului ca să ardă tămâie pe altarul tămâierii.<br/>


text:
Ei s-au împotrivit regelui Ozia şi i-au zis: N-ai dreptul, Ozia, să arzi tămâie înaintea Domnului, ci dreptul acesta îl au preoţii, fiii lui Aaron, care au cost consacraţi ca să tămâieze. Ieşi din sanctuar, pentru că faci un păcat şi lucrul acesta nu-ţi va face cinste înaintea Domnului Dumnezeu.<br/>


text:
Atunci Ozia s-a mâniat. în mână avea o cădelniţă, pentru a tămâia, şi cum s-a mâniat pe preoţi, a ieşit lepră pe fruntea lui, în faţa preoţilor, în Casa Domnului, lângă altarul tămâierii.<br/>


text:
Marele preot Azaria şi toţi preoţii şi-au îndreptat privirile spre el şi iată că era plin de lepră pe frunte. L-au scos repede afară şi el însuşi s-a grăbit să iasă, pentru că Domnul îl lovise.<br/>


text:
Şi regele Ozia a fost lepros până în ziua morţii, şi a locuit într-o casă izolată, ca lepros; căci a fost alungat din Casa Domnului. Şi fiul său Iotam era în fruntea casei regelui şi judeca poporul ţării.<br/>


text:
Celelalte fapte ale lui Ozia, cele dintâi şi cele de pe urmă, au fost scrise de profetul Isaia, fiul lui Amoţ.<br/>


text:
Şi Ozia a adormit cu părinţii săi. Şi l-au îngropat lângă părinţii săi pe câmpul mormintelor regilor, căci au zis: Este lepros. în locul lui a domnit fiul său Iotam.<br/>


text:
Iotam avea douăzeci şi cinci de ani când a ajuns rege şi a domnit şaisprezece ani la Ierusalim. Numele mamei lui era Ieruşa, fiica lui Ţadoc.<br/>


text:
El a făcut ceea ce era drept înaintea Domnului, întocmai cum făcuse tatăl său Ozia; totuşi, el n-a intrat în templul Domnului. Poporul însă se strica tot mai mult.<br/>


text:
A construit cetăţi în ţinutul muntos al lui Iuda, iar în păduri a construit fortăreţe şi turnuri.<br/>


text:
El s-a luptat cu regele amoniţilor şi i-a biruit. Poporul lui Amon i-a dat în anul acela o sută de talanţi de argint, zece mii de cori de grâu şi zece mii de orz; şi i-au adus tot atât în anul al doilea şi al treilea.<br/>


text:
Şi celelalte fapte ale lui Iotam, toate războaiele lui şi tot ce a făcut el, iată, sunt scrise în cartea regilor lui Israel şi ai lui Iuda.<br/>


text:
Iotam a adormit cu părinţii săi şi l-au îngropat în Cetatea lui David. Şi în locul lui a domnit fiul său Ahaz.<br/>


text:
Ahaz avea douăzeci de ani când a început să domnească şi a domnit şaisprezece ani în Ierusalim, dar el n-a făcut ce era drept înaintea Domnului, cum făcuse tatăl său David.<br/>


text:
Mai mult, el a ars tămâie în Valea fiului lui Hinom şi a trecut pe fiii săi prin foc, după urâciunile popoarelor pe care le alungase Domnul dinaintea copiilor lui Israel.<br/>


text:
De aceea, Domnul, Dumnezeul său l-a dat pe mâna regelui Siriei; sirienii l-au bătut şi i-au luat un mare număr de prizonieri de război, pe care i-au dus la Damasc. El a fost dat şi în mâna regelui lui Israel, care l-a învins printr-un mare măcel.<br/>


text:
Căci Pecah, fiul lui Remalia, a ucis într-o singură zi în Iuda o sută douăzeci de mii de bărbaţi, toţi bărbaţi viteji, pentru că părăsiseră pe Domnul Dumnezeul părinţilor lor.<br/>


text:
Şi Zicri, un viteaz din Efraim, a ucis pe Maaseia, fiul regelui, pe Azricam, conducătorul casei regale, şi pe Elcana, care era al doilea după rege.<br/>


text:
Şi copiii lui Israel au luat dintre fraţii lor două sute de mii de prizonieri de război, femei, fii şi fiice, şi le-au luat multă pradă, pe care au adus-o în Samaria.<br/>


text:
Dar acolo era un profet al Domnului, numit Oded. El a ieşit înaintea armatei, care venea la Samaria, şi i-a zis: Iată, pentru că Domnul Dumnezeul părinţilor voştri S-a mâniat pe Iuda, El i-a dat în mâna voastră, iar voi i-aţi omorât cu o furie care a ajuns până la ceruri.<br/>


text:
Şi acum credeţi că veţi face din copiii lui Iuda şi ai Ierusalimului sclavii şi sclavele voastre? Voi oare nu sunteţi vinovaţi înaintea Domnului Dumnezeului vostru?<br/>


text:
Ascultaţi-mă deci şi daţi drumul acestor prinşi pe care i-aţi luat dintre fraţii voştri; căci mânia aprinsă a Domnului este asupra voastră.<br/>


text:
Atunci câţiva bărbaţi dintre conducătorii fiilor lui Efraim: Azaria, fiul lui Iohanan, Berechia, fiul lui Meşilemot, Ezechia, fiul lui Şalum, şi Amasa, fiul lui Hadlai, s-au ridicat împotriva celor care veneau de la război<br/>


text:
şi le-au zis: Să nu aduceţi aici pe aceşti prizonieri de război; căci, pe lângă faptul că suntem vinovaţi înaintea Domnului, voi vreţi să mai adăugaţi încă la păcatele şi la greşelile noastre. Vina noastră este mare şi mânia aprinsă a Domnului este peste Israel.<br/>


text:
Atunci ostaşii au lăsat prizonierii şi prada înaintea conducătorilor şi înaintea întregii adunări.<br/>


text:
Şi oamenii, desemnaţi pe nume pentru aceasta, s-au sculat şi au luat pe prizonierii de război, au îmbrăcat din pradă pe toţi cei ce erau goi, le-au dat haine şi încălţăminte, le-au dat să mănânce şi să bea, i-au uns, au încălecat pe măgari pe toţi cei slăbiţi, şi i-au adus la Ierihon, cetatea palmierilor, la fraţii lor. Şi apoi s-au întors la Samaria.<br/>


text:
Filistenii au năvălit şi ei în cetăţile din câmpie şi din partea de sud a lui Iuda, şi luaseră Bet-Şemeşul, Aialonul, Ghederotul, Soco şi satele lui, Timna şi satele ei, Ghimzo şi satele lui şi s-au aşezat acolo.<br/>


text:
Căci Domnul a umilit pe Iuda, din cauza lui Ahaz, regele lui Israel, pentru că el a atras pe Iuda în desfrânare şi a fost în mod continuu necredincios faţă de Domnul.<br/>


text:
De asemenea, Tilgat Pilneser, regele Asiriei, a venit împotriva lui şi l-a tulburat în loc să-l ajute.<br/>


text:
Şi Ahaz a luat o parte din vistieriile Casei Domnului, ale casei regelui şi ale mai-marilor, ca să facă daruri regelui Asiriei; dar el nu l-a ajutat cu nimic.<br/>


text:
Căci el a adus jertfă dumnezeilor Damascului, care-l bătuseră, şi a zis: Fiindcă dumnezeii regilor Siriei i-au ajutat, le voi aduce şi eu jertfe, ca să mă ajute şi pe mine. Dar aceştia au fost cauza căderii lui şi a întregului Israel.<br/>


text:
Şi Ahaz a adunat uneltele din Casa lui Dumnezeu şi a sfărâmat uneltele Casei lui Dumnezeu. A închis uşile Casei Domnului şi şi-a făcut altare în fiecare colţ din Ierusalim.<br/>


text:
Şi în fiecare cetate din Iuda a ridicat înălţimi, ca să ardă tămâie altor dumnezei. Şi a mâniat astfel pe Domnul Dumnezeul părinţilor săi.<br/>


text:
Şi celelalte fapte ale lui, şi toate căile lui, cele dintâi şi cele de pe urmă, iată, ele sunt scrise în cartea regilor lui Iuda şi ai lui Israel.<br/>


text:
Şi Ahaz a adormit cu părinţii săi şi a fost îngropat în cetate, în Ierusalim, căci nu l-au pus în mormintele regilor lui Israel. Şi în locul lui a domnit fiul său Ezechia.<br/>


text:
Ezechia a început să domnească la vârsta de douăzeci şi cinci de ani şi a domnit în Ierusalim douăzeci şi nouă de ani. Numele mamei lui era Abia, fiica lui Zaharia.<br/>


text:
şi le-a zis: Ascultaţi-mă, leviţilor! Acum sfinţiţi-vă, sfinţiţi Casa Domnului Dumnezeului părinţilor voştri şi scoateţi afară din sanctuar ce este necurat.<br/>


text:
Căci părinţii noştri au păcătuit, au făcut ce este rău înaintea Domnului Dumnezeului nostru, L-au părăsit, şi-au întors faţa de la cortul Domnului şi i-au întors Spatele.<br/>


text:
Au închis chiar şi uşile pridvorului şi au stins candelele, şi n-au ars tămâie, nici n-au adus arderi-de-tot în sanctuarul Dumnezeului lui Israel.<br/>


text:
De aceea, mânia Domnului a fost peste Iuda şi peste Ierusalim, şi El i-a făcut de groază, de spaimă şi de bătaie de joc, cum vedeţi cu ochii voştri.<br/>


text:
Şi iată, din cauza aceasta părinţii noştri au căzut ucişi de sabie şi fiii noştri şi fiicele noastre şi soţiile noastre sunt în captivitate.<br/>


text:
Acum am în inima mea să fac un legământ cu Domnul Dumnezeul lui Israel, ca să se abată de la noi mânia Lui aprinsă.<br/>


text:
Acum, fiii mei, nu mai staţi nepăsători; căci voi aţi fost aleşi de Domnul ca să staţi în slujbă înaintea Lui, să fiţi robii Lui şi să-I ardeţi tămâie.<br/>


text:
Şi leviţii s-au sculat: Mahat, fiul lui Amasai, Ioel, fiul lui Azaria, dintre fiii chehatiţilor; şi dintre fiii merariţilor: Chis, fiul lui Abdi, Azaria, fiul lui Iehaleleel; şi dintre gherşoniţi: Ioah, fiul lui Zima, Eden, fiul lui Ioah;<br/>


text:
Şi ei au adunat pe fraţii lor şi s-au sfinţit, au venit să cureţe Casa Domnului, după porunca regelui şi după cuvintele Domnului.<br/>


text:
Preoţii au intrat în partea dinăuntru a Casei Domnului ca s-o cureţe; au scos toate necurăţiile pe care le-au găsit în templul Domnului şi le-au pus în curtea Casei Domnului, unde le-au adunat leviţii ca să le ducă afară, în pârâul Chedron.<br/>


text:
Au început să sfinţească în ziua întâi a lunii întâi şi în a opta zi a lunii au intrat în pridvorul Domnului. Ei deci au sfinţit Casa Domnului în opt zile şi în ziua a şaisprezecea a lunii întâi au terminat.<br/>


text:
Apoi s-au dus la regele Ezechia şi i-au zis: Am sfinţit toată Casa Domnului, altarul arderilor-de-tot cu toate uneltele lui şi masa pentru punerea înainte cu toate uneltele ei.<br/>


text:
Pe lângă aceasta, am pregătit şi sfinţit toate uneltele pe care regele Ahaz le aruncase, în nelegiuirea lui, şi iată, ele sunt înaintea altarului Domnului.<br/>


text:
Regele Ezechia s-a deşteptat dis-de-dimineaţă, a adunat pe mai-marii cetăţii şi s-a urcat la Casa Domnului.<br/>


text:
Şi ei au adus şapte viţei, şapte berbeci, şapte miei şi şapte ţapi, ca jertfă pentru păcat pentru împărăţie, pentru sanctuar şi pentru Iuda. Şi el a poruncit preoţilor, fiii lui Aaron, să le jertfească pe altarul Domnului.<br/>


text:
Au înjunghiat deci boii, iar preoţii au luat sângele şi l-au stropit pe altar; au înjunghiat berbecii şi au stropit sângele pe altar; au înjunghiat mieii şi au stropit sângele pe altar.<br/>


text:
Au adus apoi ţapii jertfei pentru păcat înaintea regelui şi înaintea adunării şi aceştia şi-au pus mâinile peste ei.<br/>


text:
Şi preoţii i-au înjunghiat şi le-au turnat sângele pe altar, ca să facă ispăşire pentru păcatele întregului Israel; căci pentru tot Israelul poruncise regele să se aducă arderea-de-tot şi jertfa de ispăşire.<br/>


text:
Apoi a instalat pe leviţi în Casa Domnului cu chimvale, lire şi harpe, după porunca lui David şi a lui Gad, văzătorul regelui, şi a profetului Natan; căci aşa era porunca Domnului, dată prin profeţii Săi.<br/>


text:
Şi Ezechia a poruncit să aducă arderea-de-tot pe altar; şi în acelaşi timp, când a început arderea-de-tot, a început şi cântarea Domnului, cu trompetele şi instrumentele lui David, regele lui Israel.<br/>


text:
Toată adunarea s-a închinat, au cântat cântarea şi au sunat din trompete, până s-a sfârşit arderea-de-tot.<br/>


text:
Şi când au terminat de adus arderea-de-tot, regele şi toţi cei care erau prezenţi au îngenuncheat şi s-au închinat.<br/>


text:
Şi regele Ezechia şi conducătorii au zis leviţilor să laude pe Domnul cu cuvintele lui David şi ale profetului Asaf. Şi ei au cântat laude cu bucurie, s-au proşternut şi s-au închinat.<br/>


text:
Apoi Ezechia a răspuns şi a zis: Acum, după ce v-aţi consacrat Domnului, apropiaţi-vă şi aduceţi animalele pentru jertfe şi jertfele de mulţumire în Casa Domnului. Şi adunarea a adus animalele pentru jertfe şi jertfe de mulţumire; şi toţi cei pe care-i îndemna inima au adus arderi-de-tot.<br/>


text:
Şi numărul arderilor-de-tot aduse de adunare a fost de şaptezeci de tauri, o sută de berbeci şi două sute de miei; toate acestea au fost jertfite ca ardere-de-tot Domnului.<br/>


text:
Dar preoţii erau foarte puţini şi n-au putut să jupoaie toate arderile-de-tot; de aceea, i-au ajutat fraţii lor, leviţii, până s-a sfârşit lucrul şi până s-au sfinţit şi ceilalţi preoţi; căci leviţii erau mai grabnici în a se sfinţi decât preoţii.<br/>


text:
De fapt, erau foarte multe şi arderile-de-tot, cu grăsimile jertfelor de mulţumire şi cu jertfele de băutură ale arderilor-de-tot. Astfel a fost aşezată din nou slujba Casei Domnului.<br/>


text:
Şi Ezechia şi tot poporul s-au bucurat pentru ceea ce a pregătit Dumnezeu pentru popor, pentru că lucrul s-a întâmplat pe neaşteptate.<br/>


text:
Şi Ezechia a trimis mesageri în tot Israelul şi în Iuda, şi a scris scrisori şi lui Efraim şi lui Manase, ca să vină la Casa Domnului, la Ierusalim, să sărbătorească Pastele pentru Domnul Dumnezeul lui Israel.<br/>


text:
Căci regele se sfătuise la Ierusalim cu mai-marii săi şi cu toată adunarea, ca să sărbătorească Pastele în luna a doua,<br/>


text:
pentru că nu puteau fi sărbătorite la vremea lor, din cauză că preoţii nu se sfinţiseră în număr destul de mare şi poporul nu se adunase la Ierusalim.<br/>


text:
Astfel s-au hotărât să facă o proclamaţie în tot Israelul, de la Beer-Şeba până la Dan, ca să vină la Ierusalim să sărbătorească Pastele pentru Domnul Dumnezeul lui Israel. Căci de mult nu mai fuseseră sărbătorite în felul cum erau poruncite.<br/>


text:
Gărzile s-au dus cu scrisorile regelui şi ale conducătorilor lui în tot Israelul şi în Iuda. Şi, după porunca regelui, au zis: Fii ai lui Israel, întoarceţi-vă la Domnul Dumnezeul lui Avraam, al lui Isaac şi al lui Israel, ca şi El să Se întoarcă la voi, rămăşiţă scăpată din mâna regilor Asiriei!<br/>


text:
Nu fiţi ca părinţii voştri şi ca fraţii voştri, care au păcătuit împotriva Domnului Dumnezeului părinţilor lor, astfel că El i-a dat pradă pustiirii, după cum vedeţi.<br/>


text:
Deci nu vă înţepeniţi gâtul, ca părinţii voştri, ci daţi-vă Domnului şi veniţi la sfântul Lui locaş, pe care l-a sfinţit pe vecie, şi slujiţi Domnului Dumnezeului vostru, pentru ca mânia Lui aprinsă să se îndepărteze de la voi.<br/>


text:
Căci dacă vă veţi întoarce din nou la Domnul, fraţii voştri şi copiii voştri vor găsi milă înaintea celor care i-au luat prizonieri şi se vor întoarce în ţară; căci Domnul Dumnezeul vostru este plin de har şi milos, şi nu-Şi va întoarce Faţa de la voi, dacă voi vă întoarceţi la El.<br/>


text:
Astfel gărzile au mers din cetate în cetate prin ţara lui Efraim şi a lui Manase, până la Zabulon. Dar ei râdeau şi îşi băteau joc de ei.<br/>


text:
Totuşi, câţiva oameni din Aşer, din Manase şi din Zabulon s-au umilit şi au venit la Ierusalim.<br/>


text:
Mâna lui Dumnezeu a fost şi în Iuda şi le-a dat o singură inimă, ca să facă să împlinească porunca regelui şi a conducătorilor, după Cuvântul Domnului.<br/>


text:
Şi la Ierusalim s-a adunat un popor în număr mare, ca să ţină Sărbătoarea Azimilor în luna a doua; a fost o adunare foarte mare.<br/>


text:
S-au sculat şi au îndepărtat altarele care erau la Ierusalim; şi au îndepărtat toate altarele pentru tămâiere şi le-au aruncat în pârâul Chedron.<br/>


text:
Apoi au jertfit Pastele în ziua a paisprezecea a lunii a doua. Şi preoţii şi leviţii, plini de ruşine, s-au sfinţit şi au adus arderi-de-tot în Casa Domnului.<br/>


text:
Ei stăteau în locul lor după obiceiul lor, după Legea lui Moise, omul lui Dumnezeu, şi preoţii stropeau sângele pe care-l luau din mâna leviţilor.<br/>


text:
Căci în adunare erau mulţi care nu se sfinţiseră; de aceea leviţii erau însărcinaţi cu înjunghierea mieilor de Paşti pentru fiecare care era necurat, ca să-i sfinţească pentru Domnul.<br/>


text:
Căci o mare parte din popor, mulţi din Efraim, Manase, Isahar şi Zabulon nu se curăţiseră şi au mâncat Pastele altfel decât cum era scris. Dar Ezechia s-a rugat pentru ei, zicând: Domnul, care este bun, să ierte pe fiecare<br/>


text:
care şi-a îndreptat inima să caute pe Domnul Dumnezeul părinţilor lui, cu toate că nu s-a curăţat după legea de curăţire a sanctuarului.<br/>


text:
Astfel copiii lui Israel care se aflau în Ierusalim au ţinut Sărbătoarea Azimilor şapte zile, cu mare bucurie. Şi în fiecare zi leviţii şi preoţii lăudau pe Domnul cu instrumente care cântau în cinstea Lui.<br/>


text:
Şi Ezechia a vorbit inimii tuturor leviţilor care arătau o mare pricepere pentru slujba Domnului. Ei deci au mâncat timp de şapte zile, aducând jertfele de mulţumire şi lăudând pe Domnul Dumnezeul părinţilor lor.<br/>


text:
Atunci toată adunarea s-a sfătuit să mai ţină sărbătoarea încă şapte zile, aşa că au sărbătorit cele şapte zile cu bucurie.<br/>


text:
Căci Ezechia, regele lui Iuda, a dat adunării o mie de viţei şi şapte mii de oi, iar conducătorii i-au dat o mie de viţei şi zece mii de oi; şi un număr mare de preoţi se sfinţiseră.<br/>


text:
Şi s-a bucurat toată adunarea lui Iuda, şi preoţii şi leviţii, şi tot poporul venit din Israel, şi străinii veniţi din ţara lui Israel, şi cei ce locuiau în Iuda.<br/>


text:
Şi a fost mare bucurie la Ierusalim. La Ierusalim nu mai fusese aşa ceva de pe vremea lui Solomon, fiul lui David, regele lui Israel.<br/>


text:
Atunci preoţii şi leviţii s-au sculat şi au binecuvântat poporul. Glasul lor a fost auzit şi rugăciunea lor a ajuns până la ceruri, până la locuinţa Lui sfântă.<br/>


text:
Când s-au sfârşit toate acestea, toţi cei din Israel care erau de faţă au plecat în cetăţile lui Iuda şi au sfărâmat stâlpii idolatri, au tăiat Astarteele şi au dărâmat înălţimile şi altarele din tot Iuda, şi din Beniamin, şi din Efraim, şi din Manase. Apoi toţi fiii lui Israel s-au întors în cetăţile lor, fiecare la proprietatea lui.<br/>


text:
Şi Ezechia a organizat din nou cetele preoţilor şi ale leviţilor, după împărţirile lor, pe fiecare om după slujbele lui, preoţii şi leviţii pentru arderile-de-tot şi pentru jertfele de mulţumire, pentru slujbă, pentru cântări şi laude, la porţile taberei Domnului.<br/>


text:
Regele a dat o parte din averile lui pentru arderile-de-tot, pentru arderile-de-tot de dimineaţă şi de seară şi pentru arderile-de-tot din zilele de Sabat, de lună nouă şi de sărbători, după cum este scris în legea Domnului.<br/>


text:
Pe lângă aceasta, a poruncit poporului care locuia în Ierusalim să dea preoţilor şi leviţilor partea cuvenită lor, ca astfel să fie devotaţi legii Domnului.<br/>


text:
Şi îndată ce s-a comunicat porunca aceasta, fiii lui Israel au dat din belşug cele dintâi roade din grâu, din must, din untdelemn, din miere şi din toate roadele de pe câmp; au adus din belşug şi zeciuială din toate.<br/>


text:
Şi copiii lui Israel şi ai lui Iuda, care locuiau în cetăţile lui Iuda, au adus şi ei zeciuială din boi şi din oi, şi zeciuială din lucrurile sfinte care erau închinate Domnului Dumnezeului lor, şi le-au pus în grămezi.<br/>


text:
Şi când Ezechia şi conducătorii au venit şi au văzut grămezile, au binecuvântat pe Domnul şi pe poporul Său Israel.<br/>


text:
Atunci marele preot Azaria, din casa lui Ţadoc, i-a răspuns şi a zis: De când poporul a început să aducă darurile în Casa Domnului, noi am mâncat, ne-am săturat şi a mai rămas mult, căci Domnul a binecuvântat pe poporul Său, iar această mare cantitate a mai rămas!<br/>


text:
Şi au adus în ele cu credincioşie darurile, zeciuielile şi lucrurile sfinte; şi levitul Conania avea grija lor şi fratele său Şimei era al doilea după el.<br/>


text:
Şi Iehiel, Azazia, Nahat, Asael, Ierimot, Iozabad, Eliel, Ismachia, Mahat şi Benaia erau supraveghetori sub autoritatea lui Conania şi a fratelui său Şimei, după porunca regelui Ezechia şi a lui Azaria, conducătorul Casei lui Dumnezeu.<br/>


text:
Levitul Core, fiul lui Imna, uşier în partea de est, avea grijă de darurile de bunăvoie aduse lui Dumnezeu, ca să împartă ce era adus Domnului prin ridicare şi lucrurile preasfinţite.<br/>


text:
Şi sub autoritatea lui erau Eden, Miniamin, Iosua, Şemaia, Amaria şi Şecania, în cetăţile preoţeşti, ca să împartă cu credincioşie fraţilor lor, mari şi mici, partea cuvenită lor, după cetele lor.<br/>


text:
Pe lângă cei de parte bărbătească înscrişi în cartea genealogiilor de la vârsta de trei ani în sus, au împărţit la oricine a intrat în Casa Domnului porţia lui zilnică, pentru lucrarea slujbei lui, după ceata lui;<br/>


text:
cât şi preoţilor, înscrişi după casele lor părinteşti, şi leviţilor de la douăzeci de ani în sus, după slujbele şi după cetele lor;<br/>


text:
şi la toţi cei care erau înscrişi in genealogii, copiilor lor şi soţiilor lor, fiilor şi fiicelor lor, din toată adunarea lor; căci în credincioşia lor ei s-au sfinţit pe ei înşişi, în sfinţenie.<br/>


text:
Şi pentru fiii lui Aaron, preoţii, care locuiau la ţară, în împrejurimile cetăţilor lor, erau în fiecare cetate oameni numiţi anume, ca să împartă partea tuturor celor de parte bărbătească dintre preoţi, şi tuturor celor înscrişi dintre leviţi.<br/>


text:
În felul acesta a lucrat Ezechia în tot Iuda. El a făcut ce era bine, drept şi adevărat înaintea Domnului Dumnezeului său.<br/>


text:
Şi în tot ce a făcut pentru Casa lui Dumnezeu, pentru lege şi pentru porunci, pentru a căuta pe Dumnezeul său, a lucrat cu toată inima sa şi a prosperat.<br/>


text:
După aceste lucruri şi după aceste fapte de credincioşie, a venit Sanherib, regele Asiriei, care a pătruns în Iuda şi a înconjurat cetăţile fortificate, cu gând să pună mâna pe ele.<br/>


text:
s-a sfătuit cu conducătorii lui şi cu vitejii lui, ca să acopere izvoarele de apă care erau afară din cetate. Şi ei l-au ajutat.<br/>


text:
Aşa că s-a strâns popor mult şi a astupat toate izvoarele şi pârâul care curge prin mijlocul ţării, zicând: De ce să vină regii Asiriei şi să găsească apă din belşug?<br/>


text:
Şi Ezechia s-a întărit, a construit din nou zidul care era stricat şi a ridicat turnuri pe el. A mai zidit un alt zid exterior, a întărit Milo în Cetatea lui David şi a pregătit o mulţime de arme şi de scuturi.<br/>


text:
A pus conducători de război peste popor şi i-a adunat la el, pe locul deschis de la poarta cetăţii, şi i-a încurajat, zicând:<br/>


text:
Fiţi tari şi curajoşi! Nu vă temeţi şi nu vă înspăimântaţi înaintea regelui Asiriei şi înaintea întregii mulţimi care este cu el; căci cu noi sunt mai mulţi decât cu el.<br/>


text:
Cu el este un braţ de carne, dar cu noi este Domnul Dumnezeul nostru, care ne va ajuta şi va lupta pentru noi. Şi poporul a avut încredere în cuvintele lui Ezechia, regele lui Iuda.<br/>


text:
După aceea, în timp ce Sanherib asedia Lachisul cu toate forţele lui, Sanherib, regele Asiriei, a trimis pe slujitorii săi la Ierusalim, la Ezechia, regele lui Iuda, şi la toţi cei din Iuda care erau în Ierusalim, zicând:<br/>


text:
Aşa vorbeşte Sanherib, regele Asiriei: în ce vă încredeţi voi, de rămâneţi sub asediu în Ierusalim?<br/>


text:
Oare nu vă amăgeşte Ezechia, ca să vă dea morţii prin foamete şi prin sete, când zice: Domnul, Dumnezeul nostru ne va scăpa din mâna regelui Asiriei?<br/>


text:
Oare nu acelaşi Ezechia a îndepărtat înălţimile şi altarele şi a poruncit lui Iuda şi Ierusalimului, zicând: Să vă închinaţi numai unui altar şi să ardeţi tămâie numai pe el?<br/>


text:
Nu ştiţi ce am făcut eu şi părinţii mei tuturor popoarelor celorlalte ţări? Au putut dumnezeii popoarelor acestor ţări să-şi scape în vreun fel popoarele din mâna mea?<br/>


text:
Care dintre toţi dumnezeii acestor popoare, pe care le-au nimicit părinţii mei, a putut să scape pe poporul lui din mâna mea, pentru ca şi Dumnezeul vostru să vă poată scăpa din mâna mea?<br/>


text:
Şi acum, să nu vă înşele Ezechia şi să vă amăgească în felul acesta! Să nu vă încredeţi în el! Căci nici un dumnezeu al vreunui popor sau împărăţii n-a putut să scape pe poporul lui din mâna mea şi din mâna părinţilor mei; şi cu atât mai puţin vă va putea scăpa Dumnezeul vostru din mâna mea!<br/>


text:
Şi slujitorii lui Sanherib au vorbit şi mai mult împotriva Domnului Dumnezeu şi împotriva robului Său Ezechia.<br/>


text:
Şi el a scris o scrisoare ca să-L batjocorească pe Domnul Dumnezeul lui Israel, şi să vorbească împotriva Lui, zicând: După cum dumnezeii popoarelor celorlalte ţări n-au putut să scape pe poporul lor din mâna mea, tot aşa nici Dumnezeul lui Ezechia nu va scăpa pe poporul Său din mâna mea.<br/>


text:
Apoi ei au strigat cu glas tare în limba evreiască înspre poporul din Ierusalim, care era pe zid, ca să-i înspăimânte şi să-i tulbure şi astfel ei să poată lua cetatea.<br/>


text:
Au vorbit despre Dumnezeul Ierusalimului ca despre dumnezeii popoarelor pământului, care sunt lucrarea mâinilor oamenilor.<br/>


text:
Din cauza aceasta, regele Ezechia şi profetul Isaia, fiul lui Amoţ, s-au rugat şi au strigat către cer.<br/>


text:
Atunci Domnul a trimis un înger care a nimicit pe toţi bărbaţii viteji, pe domnitorii şi conducătorii din tabăra regelui Asiriei. Şi regele s-a întors ruşinat în ţara lui. Şi când a intrat în casa dumnezeului său, cei ce ieşiseră din coapsele lui l-au ucis acolo cu sabia.<br/>


text:
Astfel a scăpat Domnul pe Ezechia şi pe locuitorii Ierusalimului din mâna lui Sanherib, regele Asiriei, şi din mâna tuturor celorlalţi, şi i-a apărat din toate părţile.<br/>


text:
Şi mulţi au adus daruri Domnului la Ierusalim, şi au adus daruri bogate lui Ezechia, regele lui Iuda, care de atunci s-a înălţat în ochii tuturor popoarelor.<br/>


text:
În vremea aceea, Ezechia s-a îmbolnăvit de moarte şi s-a rugat Domnului; şi Domnul i-a vorbit şi i-a dat un semn.<br/>


text:
Dar Ezechia n-a răsplătit binefacerea pe care a primit-o, căci i s-a îngâmfat inima. De aceea, a venit mânia peste el, peste Iuda şi peste Ierusalim.<br/>


text:
Atunci Ezechia s-a umilit pentru mândria inimii lui, el şi locuitorii Ierusalimului, şi mânia Domnului n-a venit peste ei în zilele lui Ezechia.<br/>


text:
Şi Ezechia a avut multe bogăţii şi multă glorie. Şi-a făcut vistierii de argint, de aur, de pietre scumpe, de mirodenii, de scuturi şi de toate lucrurile care se pot dori,<br/>


text:
hambare pentru roadele de grâu, de must şi de untdelemn, grajduri pentru tot felul de vite şi staule pentru oi.<br/>


text:
Şi-a zidit cetăţi şi a avut turme multe de oi şi de boi; căci Dumnezeu îi dăduse avere foarte multă.<br/>


text:
Tot Ezechia a astupat şi gura de sus a apei Ghihon şi a adus-o în jos în partea de vest a cetăţii lui David. Ezechia a izbutit în toate lucrările sale.<br/>


text:
Însă, când au trimis conducătorii Babilonului mesageri la el ca să întrebe de minunea care avusese loc în ţară, Dumnezeu l-a părăsit ca să-l încerce, ca să cunoască tot ce era în inima lui.<br/>


text:
Celelalte fapte ale lui Ezechia şi bunătatea lui, iată, sunt scrise în viziunea profetului Isaia, fiul lui Amoţ, în cartea regilor lui Iuda şi ai lui Israel.<br/>


text:
Ezechia a adormit cu părinţii săi şi l-au îngropat în cel mai bun loc al mormintelor fiilor lui David. Şi la moartea lui l-au onorat tot Iuda şi locuitorii Ierusalimului. Şi în locul lui a domnit fiul său Manase.<br/>


text:
Manase avea doisprezece ani când a început să domnească şi a domnit cincizeci şi cinci de ani la Ierusalim.<br/>


text:
Dar el a făcut ce este rău înaintea Domnului, după urâciunile popoarelor pe care Domnul le alungase dinaintea copiilor lui Israel.<br/>


text:
El a zidit iarăşi înălţimile pe care tatăl său Ezechia le dărâmase. A ridicat altare Baalilor, a făcut idoli Astarteei şi s-a închinat înaintea întregii oştiri a cerului şi i-a slujit.<br/>


text:
A mai zidit altare în Casa Domnului, despre care Domnul zisese: în Ierusalim va fi Numele Meu pe vecie.<br/>


text:
Şi el şi-a trecut fiii prin foc în Valea fiului lui Hinom; întrebuinţa descântece şi vrăjitorii şi ţinea la el oameni care chemau duhurile şi care-i spuneau viitorul. El a făcut mult rău înaintea Domnului, provocându-L la mânie.<br/>


text:
Şi el a pus un chip cioplit, idolul pe care l-a făcut el, în Casa lui Dumnezeu, despre care Dumnezeu zisese lui David şi fiului său Solomon: în Casa aceasta şi în Ierusalim, pe care l-am ales din toate seminţiile lui Israel, îmi voi pune Numele pe vecie.<br/>


text:
Nu voi mai deporta pe Israel din ţara pe care am dat-o părinţilor voştri, numai să caute să împlinească tot ce le-am poruncit, după toată legea, învăţăturile şi poruncile date prin Moise.<br/>


text:
Astfel Manase a ademenit pe Iuda şi pe locuitorii Ierusalimului să facă mai mult rău decât popoarele pe care le-a nimicit Domnul dinaintea copiilor lui Israel.<br/>


text:
Atunci Domnul a trimis împotriva lor pe conducătorii armatei regelui Asiriei, care au prins pe Manase şi l-au pus în lanţuri. L-au legat cu lanţuri de bronz şi l-au dus la Babilon.<br/>


text:
Şi când a fost la strâmtoare, s-a rugat Domnului Dumnezeului lui, şi s-a umilit adânc înaintea Dumnezeului părinţilor săi,<br/>


text:
s-a rugat Domnului şi El S-a lăsat înduplecat, l-a auzit, i-a ascultat rugăciunea şi l-a adus înapoi la Ierusalim, în împărăţia lui. Şi Manase a cunoscut că Domnul este Dumnezeu.<br/>


text:
După aceea, a construit zidul exterior al cetăţii lui David, la vest de Ghihon, în vale, până la Poarta Peştilor; a înconjurat cu el dealul Ofel şi l-a făcut foarte înalt. Apoi a pus conducători de război în toate cetăţile fortificate ale lui Iuda.<br/>


text:
A înlăturat de asemenea dumnezeii străini şi idolul din Casa Domnului, şi toate altarele pe care le zidise pe muntele Casei Domnului şi în Ierusalim, şi le-a aruncat afară din cetate.<br/>


text:
A aşezat din nou altarul Domnului şi a jertfit pe el jertfe de mulţumire şi de laudă şi a poruncit lui Iuda să slujească Domnului Dumnezeului lui Israel.<br/>


text:
Şi celelalte fapte ale lui Manase, rugăciunea lui către Dumnezeul lui şi cuvintele văzătorilor care i-au vorbit în Numele Domnului Dumnezeului lui Israel, iată, acestea sunt scrise în istoria regilor lui Israel.<br/>


text:
Rugăciunea lui şi felul cum Dumnezeu S-a lăsat înduplecat de el, păcatele şi nelegiuirile lui, locul unde a zidit înălţimi şi a înălţat idoli Astarteei şi chipuri cioplite, înainte de a se umili, sunt scrise în cartea lui Hozai.<br/>


text:
Manase a adormit cu părinţii săi şi a fost îngropat în casa lui. Şi în locul lui a domnit fiul său Amon.<br/>


text:
El a făcut ce este rău înaintea Domnului, cum făcuse tatăl său Manase; căci Amon a adus jertfe tuturor chipurilor cioplite pe care le făcuse tatăl său Manase, şi le-a slujit.<br/>


text:
Şi nu s-a umilit înaintea Domnului, cum se umilise tatăl său Manase; dar şi-a înmulţit păcatul.<br/>


text:
Dar poporul ţării a omorât pe toţi cei ce au conspirat împotriva regelui Amon. Şi în locul lui, poporul ţării a pus rege pe fiul său Iosia.<br/>


text:
Iosia avea opt ani când a început să domnească şi a domnit treizeci şi unu de ani în Ierusalim.<br/>


text:
El a făcut ce este bine înaintea Domnului şi a umblat pe căile tatălui său David şi nu s-a abătut de la ele nici la dreapta, nici la stânga.<br/>


text:
Căci în anul al optulea al domniei lui, pe când era încă tânăr, a început să caute pe Dumnezeul tatălui său David. Şi în al doisprezecelea an a început să cureţe Iuda şi Ierusalimul de înălţimi, de idolii Astarteei, de chipuri cioplite şi de chipuri turnate.<br/>


text:
Au dărâmat în prezenţa lui altarele Baalilor şi au tăiat stâlpii închinaţi soarelui, care se aflau deasupra lor; a sfărâmat idolii Astarteei, a stricat şi a făcut pulbere chipurile cioplite şi turnate şi le-a presărat pe mormintele celor ce le aduseseră jertfe.<br/>


text:
În cetăţile lui Manase, ale lui Efraim, ale lui Simeon şi chiar ale lui Neftali, pretutindeni, în mijlocul dărâmăturilor lor,<br/>


text:
a sfărâmat altarele şi Astarteele, iar chipurile cioplite le-a stricat şi le-a prefăcut în pulbere, şi a tăiat toţi stâlpii închinaţi soarelui în toată ţara lui Israel. Apoi s-a întors în Ierusalim.<br/>


text:
în al optsprezecelea an al domniei lui, după ce a curăţit ţara şi casa, a trimis pe Şafan, fiul lui Aţalia, pe Maaseia, conducătorul cetăţii, şi pe Ioah, fiul lui Ioahaz, arhivarul, să repare Casa Domnului Dumnezeului său.<br/>


text:
Şi când au venit la marele preot Hilchia, au dat argintul adus în Casa lui Dumnezeu, pe care-l strânseseră leviţii, păzitori ai pragului, de la Manase şi Efraim şi de la toată rămăşiţa lui Israel, şi de la tot Iuda şi Beniamin, şi de la locuitorii Ierusalimului.<br/>


text:
Şi ei l-au dat în mâna lucrătorilor care supravegheau peste Casa Domnului. Aceştia l-au dat lucrătorilor care munceau în Casa Domnului, la repararea şi refacerea Casei Domnului,<br/>


text:
iar ei l-au dat tâmplarilor şi zidarilor, ca să cumpere pietre cioplite şi lemne pentru grinzi şi pentru căptuşitul clădirilor pe care le stricaseră regii lui Iuda.<br/>


text:
Oamenii aceştia au lucrat cu credincioşie; şi peste ei erau puşi să supravegheze: Iahat şi Obadia, leviţi dintre fiii lui Merari, Zaharia şi Meşulam, dintre fiii chehatiţilor, ca să grăbească lucrul; şi alţii dintre leviţi, toţi cei care cunoşteau instrumentele de cântat<br/>


text:
erau mai-mari peste purtătorii de poveri şi supravegheau pe toţi cei ce erau ocupaţi cu diferite lucrări; şi unii dintre leviţi erau scriitori, demnitari şi uşieri.<br/>


text:
Şi când au scos argintul care fusese adus în Casa Domnului, preotul Hilchia a găsit cartea Legii Domnului, dată prin Moise.<br/>


text:
Atunci Hilchia a luat cuvântul şi a zis scriitorului Şafan: Am găsit cartea legii în Casa Domnului. Şi Hilchia a dat cartea lui Şafan.<br/>


text:
Şi Şafan a adus cartea regelui şi a spus regelui, zicând: Slujitorii tăi au făcut tot ce li s-a poruncit.<br/>


text:
Au strâns argintul care se afla în Casa Domnului şi l-au dat în mâna supraveghetorilor şi în mâna lucrătorilor.<br/>


text:
Scriitorul Şafan a mai spus regelui, zicând: Preotul Hilchia mi-a dat o carte. Şi Şafan a citit-o înaintea regelui.<br/>


text:
Şi regele a poruncit lui Hilchia, lui Ahicam, fiul lui Şafan, lui Abdon, fiul lui Mica, lui Şafan, scriitorul, şi lui Asaia, slujitorul regelui:<br/>


text:
Duceţi-vă şi întrebaţi pe Domnul pentru mine şi pentru rămăşiţa lui Israel şi a lui Iuda, cu privire la cuvintele cărţii acesteia care s-a găsit. Căci mare este mânia Domnului care s-a vărsat peste noi, fiindcă părinţii noştri n-au ţinut Cuvântul Domnului şi n-au împlinit tot ce este scris în cartea aceasta.<br/>


text:
Şi Hilchia şi cei trimişi s-au dus la profetesa Hulda, soţia lui Şalum, fiul lui Tochehat, fiul lui Hasra, păzitorul veşmintelor. Ea locuia în Ierusalim, în cel de-al doilea cartier al cetăţii; şi ei i-au spus despre aceste lucruri.<br/>


text:
Şi ea le-a răspuns: Aşa vorbeşte Domnul Dumnezeul lui Israel: Spuneţi omului care v-a trimis la mine:<br/>


text:
Aşa vorbeşte Domnul: Iată, voi aduce nenorocire peste locul acesta şi peste locuitorii lui, toate blestemele care sunt scrise în cartea care s-a citit înaintea regelui lui Iuda.<br/>


text:
Pentru că M-au părăsit şi au ars tămâie altor dumnezei, ca să Mă provoace la mânie prin toate lucrările mâinilor lor, mânia Mea se va vărsa peste locul acesta şi nu se va stinge.<br/>


text:
Dar să spuneţi regelui lui Iuda care v-a trimis să întrebaţi pe Domnul: Aşa vorbeşte Domnul Dumnezeul lui Israel, cu privire la cuvintele pe care le-ai auzit:<br/>


text:
Pentru că ţi s-a înduioşat inima şi te-ai umilit înaintea lui Dumnezeu, când ai auzit cuvintele Lui împotriva acestui loc şi împotriva locuitorilor lui, şi te-ai umilit înaintea Mea, sfâşiindu-ţi hainele şi plângând înaintea Mea, de aceea şi Eu te-am auzit, zice Domnul.<br/>


text:
Iată, Te voi adăuga la părinţii tăi şi vei fi strâns în pace în mormântul tău şi nu vei vedea cu ochii tăi toate nenorocirile pe care le voi trimite peste locul acesta şi peste locuitorii lui. Ei au adus regelui răspunsul acesta.<br/>


text:
Apoi regele s-a urcat la Casa Domnului, cu toţi bărbaţii lui Iuda şi cu locuitorii Ierusalimului, cu preoţii şi leviţii si cu tot poporul, de la cel mai mare până la cel mai mic. A citit înaintea lor toate cuvintele cărţii legământului, care se găsise în Casa Domnului.<br/>


text:
Regele stătea pe tronul lui şi a încheiat legământ înaintea Domnului, să urmeze pe Domnul şi să păzească poruncile Lui, învăţăturile Lui şi legile Lui, din toată inima şi din tot sufletul lui, şi să aplice cuvintele legământului, scrise în cartea aceasta.<br/>


text:
Şi a făcut să intre în legământ toţi cei ce se aflau în Ierusalim şi în Beniamin. Şi locuitorii Ierusalimului au lucrat după legământul lui Dumnezeu, Dumnezeul părinţilor lor.<br/>


text:
Şi Iosia a îndepărtat toate urâciunile din toate ţările fiilor lui Israel şi a făcut ca toţi cei ce se aflau în Israel să slujească Domnului Dumnezeului lor. în tot timpul vieţii lui, nu s-a abătut de la Domnul Dumnezeul părinţilor lor.<br/>


text:
Şi Iosia a sărbătorit Pastele pentru Domnul la Ierusalim şi au jertfit Pastele în a paisprezecea zi a lunii întâi.<br/>


text:
Şi a zis leviţilor care învăţau pe tot Israelul şi care erau sfinţiţi pentru Domnul: Puneţi chivotul sfânt în casa pe care a zidit-o Solomon, fiul lui David, regele lui Israel; el nu vă va mai fi o povară pe umeri. Slujiţi acum Domnului Dumnezeului vostru, şi poporului Său Israel.<br/>


text:
Pregătiţi-vă, după casele voastre părinteşti, după cetele voastre, urmând instrucţiunile lăsate în scris de David, regele lui Israel, pe cele ale fiului său Solomon.<br/>


text:
Şi luaţi-vă locurile în sanctuar, după împărţirea familiilor părinţilor fraţilor voştri, fiii poporului, şi după împărţirea familiilor leviţilor.<br/>


text:
Jertfiţi Pastele, sfinţiţi-vă şi pregătiţi pe fraţii voştri, ca să facă după Cuvântul Domnului, dat prin mâna lui Moise.<br/>


text:
Şi Iosia a dat oamenilor poporului, tuturor celor ce se aflau acolo, miei şi capre în număr de treizeci de mii, toţi pentru Paşti, şi trei mii de boi. Aceştia au fost luaţi din averile regelui.<br/>


text:
Conducătorii lui au dat de bunăvoie un dar poporului, preoţilor şi leviţilor; Hilchia, Zaharia şi Iehiel, conducători ai Casei lui Dumnezeu, au dat preoţilor, pentru Paşti, două mii şase sute de miei şi trei sute de boi.<br/>


text:
Conania, Şemaia şi Netaneel, fraţii săi, Haşabia, Ieiel şi Iozabad, capii leviţilor, au dat leviţilor, pentru Paşti, cinci mii de miei şi cinci sute de boi.<br/>


text:
Astfel a fost pregătită slujba şi preoţii s-au aşezat la locul lor, şi leviţii după cetele lor, după porunca regelui.<br/>


text:
Şi ei au jertfit Pastele. Preoţii au stropit sângele pe care-l luau din mâna leviţilor, şi leviţii au jupuit vitele de piele.<br/>


text:
Au pus deoparte arderile-de-tot, ca să le dea cetelor caselor părinteşti ale oamenilor din popor, ca să le aducă Domnului, cum este scris în cartea lui Moise. Tot aşa au făcut şi cu boii.<br/>


text:
Şi au fript Pastele la foc, după cum era prescris, şi pe celelalte lucruri sfinte le-au fiert în cazane, căldări şi tigăi. Şi le-au împărţit în grabă la toţi fiii poporului.<br/>


text:
Apoi au pregătit ce era pentru ei şi pentru preoţi, căci preoţii, fiii lui Aaron, au avut treabă până noaptea cu aducerea arderilor-de-tot şi a grăsimilor. De aceea leviţii au pregătit pentru ei şi pentru preoţi, fiii lui Aaron.<br/>


text:
Cântăreţii, fiii lui Asaf, stăteau la locul lor, după rânduiala lui David, a lui Asaf, a lui Heman şi a lui Iedutun, văzătorul regelui; şi uşierii erau la fiecare uşă: nu era nevoie să se abată de la slujba lor, căci fraţii lor, leviţii, au pregătit pentru ei.<br/>


text:
Astfel a fost pregătită în ziua aceea toată slujba Domnului, ca să sărbătorească Pastele şi să aducă arderile-de-tot pe altarul Domnului, după porunca regelui Iosia.<br/>


text:
Fiii lui Israel, care se aflau acolo, au sărbătorit în acelaşi timp Pastele şi Sărbătoarea Azimilor, şapte zile.<br/>


text:
N-au mai fost Paşti ca acestea sărbătorite în Israel, din zilele profetului Samuel şi nici unul din regii lui Israel nu mai sărbătorise Paşti ca şi cele pe care le sărbătoriseră Iosia, preoţii şi leviţii, tot Iuda şi Israelul care se aflau acolo şi locuitorii Ierusalimului.<br/>


text:
După toate aceste lucruri, după ce Iosia a pregătit templul, Neco, regele Egiptului, s-a urcat să lupte împotriva Carchemişului pe Eufrat. Şi Iosia i-a ieşit înainte.<br/>


text:
Dar Neco i-a trimis mesageri, zicând: Ce am eu cu tine, regele lui Iuda? Nu împotriva ta vin astăzi, ci împotriva casei cu care sunt în război; căci Dumnezeu mi-a spus să mă grăbesc, încetează a te împotrivi lui Dumnezeu, care este cu mine, ca să nu te nimicească.<br/>


text:
Dar Iosia nu s-a întors de la el, ci şi-a schimbat hainele, ca să lupte împotriva lui; şi el n-a ascultat cuvintele lui Neco, care veneau din gura lui Dumnezeu. A venit deci să lupte în Valea Meghido.<br/>


text:
Şi arcaşii au lovit pe regele Iosia; şi regele a zis slujitorilor săi: Luaţi-mă de aici, căci sunt grav rănit.<br/>


text:
Atunci slujitorii lui l-au luat din carul acela, l-au pus într-un al doilea car al său, şi l-au adus la Ierusalim. El a murit şi a fost îngropat în mormântul părinţilor săi. Şi tot Iuda şi Ierusalimul au plâns pe Iosia.<br/>


text:
Şi Ieremia a făcut un cântec de doliu pentru Iosia. Şi până în ziua de azi toţi cântăreţii şi toate cântăreţele au vorbit de Iosia în cântecele lor de jale. Ei au făcut din aceasta un obicei în Israel; şi iată, acestea sunt scrise în Plângeri.<br/>


text:
ele dintâi şi cele de pe urmă fapte ale lui, iată, sunt scrise în cartea regilor lui Israel şi ai lui Iuda.<br/>


text:
Atunci poporul ţării a luat pe Ioahaz, fiul lui Iosia, şi l-a făcut rege în locul tatălui său, la Ierusalim.<br/>


text:
Ioahaz avea douăzeci şi trei de ani când a început să domnească şi a domnit trei luni la Ierusalim.<br/>


text:
Regele Egiptului l-a detronat la Ierusalim şi a pus peste ţară un tribut de o sută de talanţi de argint şi de un talant de aur.<br/>


text:
Şi regele Egiptului a pus rege peste Iuda şi peste Ierusalim pe Eliachim, fratele lui Ioahaz, şi i-a schimbat numele în Ioiachim. Şi Neco a luat pe fratele său Ioahaz şi l-a dus în Egipt.<br/>


text:
Ioiachim avea douăzeci şi cinci de ani când a început să domnească şi a domnit unsprezece ani în Ierusalim. El a făcut ce este rău înaintea Domnului Dumnezeului său.<br/>


text:
Nebucadneţar, regele Babilonului, s-a urcat împotriva lui şi l-a legat cu lanţuri de bronz, ca să-l ducă la Babilon.<br/>


text:
Celelalte fapte ale lui Ioiachim, urâciunile pe care le-a săvârşit şi ce s-a găsit împotriva lui, iată, sunt scrise în cartea regilor lui Israel şi ai lui Iuda. Şi în locul lui a domnit fiul său Ioiachin.<br/>


text:
Ioiachin era de optsprezece ani când a început să domnească şi a domnit trei luni şi zece zile în Ierusalim. Şi el a făcut ce este rău înaintea Domnului.<br/>


text:
Şi după trecerea anului, regele Nebucadneţar a trimis şi l-a dus la Babilon, împreună cu uneltele scumpe ale Casei Domnului. Şi a pus rege peste Iuda şi peste Ierusalim pe Zedechia, fratele lui Ioiachin.<br/>


text:
Zedechia avea douăzeci şi unu de ani când a început să domnească şi a domnit unsprezece ani la Ierusalim.<br/>


text:
El a făcut ce este rău înaintea Domnului Dumnezeului său, şi nu s-a umilit înaintea profetului Ieremia, care vorbea după Cuvântul Domnului.<br/>


text:
El s-a răsculat şi împotriva regelui Nebucadneţar, care-l pusese să jure pe Numele lui Dumnezeu; dar el şi-a înţepenit grumazul şi şi-a împietrit inima, ca să nu se întoarcă la Domnul Dumnezeul lui Israel.<br/>


text:
În plus, toţi conducătorii preoţilor şi poporul au păcătuit foarte mult după toate urâciunile păgânilor; şi au pângărit Casa Domnului, pe care El o sfinţise în Ierusalim.<br/>


text:
Şi Domnul Dumnezeul părinţilor lor le-a trimis din când în când avertizări prin mesagerii Săi, pentru că îi era milă de poporul Său şi de sanctuarul Său.<br/>


text:
Dar ei şi-au bătut joc de trimişii lui Dumnezeu, I-au dispreţuit cuvintele, şi au râs de profeţii Lui, până când mânia Domnului împotriva poporului Său a ajuns de neînlăturat.<br/>


text:
De aceea, El a lăsat să se urce împotriva lor regele caldeenilor, care le-a omorât tinerii cu sabia în casa sanctuarului lor. N-a cruţat nici pe tânăr, nici pe tânără, nici pe bătrân, nici pe gârbov sub povara perilor albi, ci a dat totul în mâna lui.<br/>


text:
Nebucadneţar a adus la Babilon toate uneltele din Casa Domnului, mari şi mici, vistieriile Casei Domnului şi vistieriile regelui şi ale conducătorilor lui, pe toate acestea le-a adus la Babilon.<br/>


text:
Apoi au ars Casa lui Dumnezeu, au dărâmat zidul Ierusalimului, au dat foc tuturor clădirilor lui şi au distrus toate lucrurile scumpe.<br/>


text:
Şi pe cei care au scăpat de sabie, Nebucadneţar i-a dus în Babilon, unde au devenit servitorii lui şi ai fiilor lui, până la domnia împărăţiei Persiei,<br/>


text:
ca să se ducă la împlinire Cuvântul Domnului rostit prin gura lui Ieremia, până când ţara şi-a ţinut Sabatele ei şi s-a odihnit tot timpul cât a fost pustiită, până la împlinirea celor şaptezeci de ani.<br/>


text:
În cel dintâi an al lui Cirus, regele perşilor, ca să se ducă la împlinire Cuvântul Domnului rostit prin gura lui Ieremia, Domnul a trezit duhul lui Cirus, regele perşilor, care a făcut o proclamaţie prin toată împărăţia lui, şi a făcut-o şi în scris, zicând:<br/>


text:
Aşa vorbeşte Cirus, regele perşilor: Domnul Dumnezeul cerurilor, mi-a dat toate împărăţiile pământului şi mi-a poruncit să-I zidesc o Casă la Ierusalim care este în Iuda. Cine dintre voi este din poporul Lui? Domnul Dumnezeul lui să fie cu el, şi să plece!<br/>


text:
În cel dintâi an al lui Cirus, regele perşilor, pentru a se împlini Cuvântul Domnului rostit prin gura lui Ieremia, Domnul a trezit duhul lui Cirus, regele perşilor, care a pus să se facă prin viu grai şi prin scris vestirea aceasta în toată împărăţia lui:<br/>


text:
Aşa vorbeşte Cirus, regele perşilor: Domnul Dumnezeul cerurilor, mi-a dat toate împărăţiile pământului şi mi-a poruncit să-I zidesc o casă la Ierusalim, în Iuda.<br/>


text:
Cine dintre voi este din poporul Lui? Dumnezeul lui să fie cu el şi să se urce la Ierusalim, în Iuda, şi să zidească acolo Casa Domnului, Dumnezeul lui Israel! El este adevăratul Dumnezeu, care locuieşte la Ierusalim.<br/>


text:
Oriunde locuiesc rămăşiţe din poporul Domnului, oamenii din locul acela să le dea argint, aur, bunuri şi vite, pe lângă daruri de bunăvoie pentru Casa lui Dumnezeu, care este în Ierusalim!<br/>


text:
Capii de familie din Iuda şi Beniamin, preoţii şi leviţii, şi anume toţi aceia al căror duh îl trezise Dumnezeu, s-au sculat să meargă să zidească la Ierusalim Casa Domnului.<br/>


text:
Şi toţi cei dimprejurul lor le-au dat lucruri de argint, de aur, bunuri, vite şi lucruri scumpe afară de toate darurile de bunăvoie.<br/>


text:
Regele Cirus a dat înapoi uneltele Casei Domnului, pe care le luase Nebucadneţar din Ierusalim şi le pusese în casa dumnezeului său.<br/>


text:
Cirus, regele perşilor, le-a scos prin Mitredat, vistiernicul, care le-a dat lui Şeşbaţar (Zorobabel), prinţul lui Iuda.<br/>


text:
Iată-le numărul: treizeci de lighene de aur, o mie de lighene de argint, douăzeci şi nouă de cuţite,<br/>


text:
treizeci de potire de aur, patru sute zece potire de argint de mâna a doua, şi o mie de alte unelte.<br/>


text:
Toate lucrurile de aur şi de argint erau în număr de cinci mii patru sute. Şeşbaţar a adus totul din Babilon la Ierusalim împreună cu cei ce s-au întors din captivitate.<br/>


text:
Iată oamenii din ţară, care s-au întors din captivitate, şi anume aceia pe care îi luase Nebucadneţar, regele Babilonului, sclavi la Babilon, şi care s-au întors la Ierusalim, în Iuda, fiecare în cetatea lui.<br/>


text:
Au plecat cu Zorobabel, Iosua, Neemia, Seraia, Reelaia, Mardoheu, Bilşan, Mispar, Bigvai, Rehum, Baana. Numărul bărbaţilor din poporul lui Israel:<br/>


text:
Copiii uşierilor: fiii lui Şalum, fiii lui Ater, fiii lui Talmon, fiii lui Acub, fiii lui Hatita, fiii lui Şobai, în total o sută treizeci şi nouă.<br/>


text:
Şi aceştia erau cei ce au plecat din Tel-Melah, din Tel-Harşa, din Cherub-Adan, din Imer şi care n-au putut să-şi arate casa părinţilor lor, nici seminţia lor, pentru a dovedi că erau din Israel.<br/>


text:
Şi dintre copiii preoţilor: fiii lui Habaia, fiii lui Hacoţ, fiii lui Barzilai, care luase de soţie pe una din fiicele lui Barzilai, galaaditul şi a fost numit cu numele lor.<br/>


text:
Şi au căutat înscrierea lor în cărţile lor genealogice, dar n-au găsit-o. De aceea au fost îndepărtaţi de la preoţie,<br/>


text:
şi guvernatorul le-a spus sa nu mănânce lucrurile preasfinte până când un preot va întreba pe Urim şi Tumim.<br/>


text:
afară de sclavii şi sclavele lor, în număr de şapte mii trei sute treizeci şi şapte. Între ei se aflau două sute de cântăreţi şi cântăreţe.<br/>


text:
Unii capi de familie, la venirea lor în Casa Domnului în Ierusalim, au adus daruri de bunăvoie pentru Casa lui Dumnezeu, ca s-o aşeze din nou în locul unde fusese.<br/>


text:
Au dat la vistieria lucrării, după mijloacele lor, şaizeci şi unu de mii de dariei de aur, cinci mii de mine de argint şi o sută de haine preoţeşti.<br/>


text:
Preoţii şi leviţii, oamenii din popor, cântăreţii, uşierii şi servitorii templului s-au aşezat în cetăţile lor, şi tot Israelul în cetăţile lui.<br/>


text:
Şi când a venit luna a şaptea şi copiii lui Israel erau în cetăţile lor, poporul s-a strâns împreună ca un singur om la Ierusalim.<br/>


text:
Iosua, fiul lui Ioţadac, cu fraţii săi preoţii şi Zorobabel, fiul lui Şealtiel, cu fraţii săi, s-au sculat şi au zidit altarul Dumnezeului lui Israel, ca să aducă pe el arderi-de-tot, după cum era scris în Legea lui Moise, omul lui Dumnezeu.<br/>


text:
Au aşezat din nou altarul pe temelia lui, măcar că le era teamă de popoarele ţării, şi au adus arderi-de-tot Domnului, arderi-de-tot de dimineaţă şi de seară.<br/>


text:
Au ţinut Sărbătoarea Corturilor cum este scris şi au adus zi de zi arderi-de-tot, după numărul poruncit pentru fiecare zi.<br/>


text:
Şi după aceea, arderea-de-tot necurmată, arderile-de-tot pentru fiecare lună nouă şi pentru toate sărbătorile închinate Domnului, afară de Cele pe care le aducea fiecare, ca jaruri de bunăvoie Domnului.<br/>


text:
Din cea dintâi zi a lunii a şaptea, au început să aducă Domnului arderi-de-tot. Insă temeliile templului Domnului nu erau încă puse.<br/>


text:
Au dat bani cioplitorilor de piatră şi tâmplarilor, şi mâncare, băuturi şi untdelemn sidonienilor şi tirienilor, ca să aducă pe mare până la Iafo lemne de cedru din Liban, după învoirea dată de Cirus, regele perşilor.<br/>


text:
In al doilea an de la venirea lor la Casa lui Dumnezeu la Ierusalim, în luna a doua, Zorobabel, fiul lui Şealtiel, Iosua, fiul lui Ioţadac, cu ceilalţi fraţi ai lor, preoţi şi leviţi, şi toţi cei ce se întorseseră din captivitate la Ierusalim, au început lucrul şi au însărcinat pe leviţii de la douăzeci de ani în sus să supravegheze asupra lucrărilor Casei Domnului.<br/>


text:
Şi Iosua cu fiii săi, Cadmiel, cu fiii săi, fiii lui Iuda, fiii lui Henadad, cu fiii şi fraţii lor leviţii, s-au pregătit toţi, ca un om, să supravegheze asupra celor ce lucrau la Casa lui Dumnezeu.<br/>


text:
Când lucrătorii au pus temelia templului Domnului, au aşezat pe preoţi îmbrăcaţi în veşmintele lor, cu trompete, şi pe leviţi, fiii lui Asaf, cu chimvale, ca să laude pe Domnul, după rânduiala lui David, regele lui Israel.<br/>


text:
Şi ei cântau lăudând şi mulţumind Domnului, zicând: Căci este bun, căci mila Lui pentru Israel ţine în veci! Şi tot poporul scotea strigăte de bucurie, lăudând pe Domnul, pentru că se punea temelia Casei Domnului.<br/>


text:
Dar mulţi din preoţi şi leviţi şi din capii de familie mai în vârstă, care văzuseră casa dintâi, plângeau cu voce tare când se punea temelia casei acesteia. Mulţi alţii îşi arătau bucuria prin Strigăte,<br/>


text:
aşa încât nu se putea deosebi zgomotul strigătelor de bucurie de zgomotul plânsetelor poporului; căci poporul scotea mari strigăte şi zgomotul se auzea de departe.<br/>


text:
Când duşmanii lui Iuda şi Beniamin au auzit că fiii captivităţii zidesc un templu Domnului Dumnezeului lui Israel,<br/>


text:
au venit la Zorobabel şi la capii de familii, şi le-au zis: Să zidim şi noi cu voi; căci şi noi chemăm ca şi voi pe Dumnezeul vostru şi-I aducem jertfe din vremea lui Esar-Hadon, regele Asiriei, care ne-a adus aici.<br/>


text:
Dar Zorobabel, Iosua şi ceilalţi capi ai familiilor lui Israel le-au răspuns: Nu se cuvine să zidiţi împreună cu noi Casa Dumnezeului nostru, ci noi singuri o vom zidi Domnului Dumnezeului lui Israel, cum ne-a poruncit regele Cirus, regele perşilor.<br/>


text:
şi au mituit sfătuitori împotriva lor ca să le zădărnicească lucrarea. Aşa a fost tot timpul vieţii lui Cirus, regele perşilor, până la domnia lui Darius, regele Persiei.<br/>


text:
Sub domnia lui Asuerus, la începutul domniei lui, au scris o învinuire împotriva locuitorilor din Iuda şi din Ierusalim.<br/>


text:
Şi pe vremea lui Artaxerxe, Bişlam, Mitredat, Tabeel şi ceilalţi însoţitori ai lor au scris lui Artaxerxe, regele perşilor. Scrisoarea a fost scrisă cu litere arameice şi tradusă în limba arameică.<br/>


text:
Comandantul Rehum şi scriitorul Şimşai au scris regelui Artaxerxe scrisoarea următoare, împotriva Ierusalimului.<br/>


text:
Comandantul Rehum, scriitorul Şimşai şi ceilalţi însoţitori ai lor, cei din Din, din Arfarsatac, din Tarpel, din Afars, din Erec, din Babilon, din Susa, din Deha, din Elam,<br/>


text:
şi celelalte popoare pe care marele şi vestitul Osnapar le-a mutat şi le-a aşezat în cetatea Samariei şi celelalte locuri de dincoace de Râu, şi aşa mai departe.<br/>


text:
Iată cuprinsul scrisorii pe care au trimis-o regelui Artaxerxe: Robii tăi, oamenii de dincoace de Râu, şi aşa mai departe.<br/>


text:
Să ştie regele că iudeii plecaţi de la tine şi veniţi printre noi la Ierusalim zidesc din nou cetatea aceea răzvrătită şi rea, îi ridici zidurile şi-i leagă temeliile.<br/>


text:
Să ştie dar regele că, dacă se va zidi cetatea aceasta şi se vor ridica zidurile, nu vor mai plăti nici bir, nici impozite, nici drept de trecere şi veniturile regelui vor suferi.<br/>


text:
Şi, fiindcă noi mâncăm sarea palatului şi nu este drept să vedem pe rege păgubit, trimitem regelui aceste ştiri.<br/>


text:
Să se facă cercetări în Cartea Cronicilor părinţilor tăi; şi vei găsi şi vei vedea în Cartea Cronicilor că aceasta este o cetate răzvrătită, şi aducătoare de pagube regilor şi ţinuturilor, şi că s-au dedat la răscoale încă din timpuri străvechi. De aceea a fost distrusă această cetate.<br/>


text:
Facem cunoscut regelui că, dacă va fi zidită din nou cetatea aceasta, şi dacă i se vor ridica zidurile, prin chiar faptul acesta nu vei mai avea stăpânire dincoace de Râu.<br/>


text:
Atunci regele a trimis un răspuns comandantului Rehum scriitorului Şimşai, şi celorlalţi însoţitori ai lor, care locuiau în Samaria şi în alte locuri de cealaltă parte a Râului: Pace, şi aşa mai departe.<br/>


text:
Şi am dat poruncă, şi s-au făcut cercetări, şi s-a găsit că din timpurile străvechi cetatea aceasta s-a răsculat împotriva regilor, şi s-a dedat la răscoală şi la răzvrătire.<br/>


text:
Au fost în Ierusalim regi puternici, stăpâni peste toată ţara de dincolo de Râu, şi cărora li se plătea bir, impozite şi drept ele trecere pe drumuri.<br/>


text:
Acum, porunciţi să înceteze lucrările oamenilor acelora, şi să nu se mai zidească această cetate până ce nu vor avea o învoire din partea mea.<br/>


text:
Vedeţi să nu vă abateţi de la porunca aceasta, ca să nu crească răul acela spre paguba regilor.<br/>


text:
Îndată ce s-a citit cuprinsul scrisorii regelui Artaxerxe, înaintea lui Rehum, înaintea scriitorului Şimşai şi înaintea însoţitorilor lor, s-au dus în grabă la Ierusalim, la iudei, şi i-au făcut să se oprească prin forţă şi putere.<br/>


text:
Atunci s-a oprit lucrarea Casei lui Dumnezeu la Ierusalim, şi a fost oprită până în anul al doilea al domniei lui Darius, regele perşilor.<br/>


text:
Profeţii: Hagai, profetul, şi Zaharia, fiul lui Ido, au profeţit iudeilor care erau în Iuda şi la Ierusalim, în Numele Dumnezeului lui Israel.<br/>


text:
Atunci s-a sculat Zorobabel fiul lui Şealtiel, şi Iosua fiul lui Ioţadac, şi au început zidirea Casei lui Dumnezeu la Ierusalim. Şi împreună cu ei erau profeţii lui Dumnezeu care-i ajutau.<br/>


text:
În acelaşi timp, Tatnai, guvernatorul de dincoace de Râu, Şetar-Boznai şi însoţitorii lor au venit la ei şi le-au vorbit aşa: Cine v-a dat ordin să zidiţi casa aceasta şi să ridicaţi zidurile acestea?<br/>


text:
Dar ochiul lui Dumnezeu veghea asupra bătrânilor iudeilor. Şi au lăsat să meargă înainte lucrările până la trimiterea unei înştiinţări către Darius, şi până la primirea unei scrisori de la el în această privinţă.<br/>


text:
Iată cuprinsul scrisorii trimise regelui Darius de Tatnai, guvernatorul de dincoace de Râu, de Şetar-Boznai şi aliaţii lor din Afarsac, care locuiau dincoace de Râu.<br/>


text:
Să ştie regele că ne-am dus în ţinuturile lui Iuda, la Casa Dumnezeului celui mare. Ea se zideşte din pietre mari, şi în pereţi se pune lemn; lucrul merge repede şi prosperă în mâinile lor.<br/>


text:
Am întrebat pe bătrâni şi le-am vorbit aşa: Cine v-a dat ordin să zidiţi casa aceasta şi să ridicaţi zidul acesta?<br/>


text:
Le-am cerut şi numele lor, ca să ţi le aducem la cunoştinţă, şi am pus în scris numele oamenilor care sunt conducătorii lor.<br/>


text:
Iată răspunsul pe care ni l-au dat: Noi suntem robii Dumnezeului cerurilor şi al pământului, şi zidim din nou casa care fusese zidită acum mulţi ani. Un mare rege al lui Israel o zidise şi o terminase.<br/>


text:
Dar după ce părinţii noştri au provocat la mânie pe Dumnezeul cerurilor, El i-a dat în mâinile lui Nebucadneţar, regele Babilonului, caldeeanul, care a nimicit casa aceasta şi a luat pe popor sclav în Babilon.<br/>


text:
Totuşi în cel dintâi an al lui Cirus, regele Babilonului, regele Cirus a dat poruncă să se zidească din nou această Casă a lui Dumnezeu.<br/>


text:
Şi chiar regele Cirus a scos din templul din Babilon uneltele de aur şi de argint ale Casei lui Dumnezeu pe care le luase Nebucadneţar din templul de la Ierusalim şi le dusese în templul din Babilon, le-a dat în mâna unuia numit Şeşbaţar, pe care l-a pus guvernator,<br/>


text:
şi i-a zis: Ia uneltele acestea, du-te, pune-le în templul din Ierusalim, şi să se zidească din nou Casa lui Dumnezeu pe locul ei.<br/>


text:
Atunci a venit Şeşbaţar, şi a pus temeliile Casei lui Dumnezeu în Ierusalim. De atunci şi până acum ea se zideşte, şi nu s-a terminat.<br/>


text:
Acum, dacă regele găseşte cu cale, să se facă cercetări în casa vistieriilor regelui care este acolo în Babilon, dacă s-a dat din partea regelui Cirus ordin ca sa se zidească această Casă a lui Dumnezeu la Ierusalim. Şi regele să ne trimită decizia lui asupra acestui lucru.<br/>


text:
Atunci regele Darius a dat ordin să se facă cercetări în casa arhivelor, unde se puneau bogăţiile în Babilon.<br/>


text:
În anul întâi al domniei regelui Cirus, regele Cirus a dat un ordin cu privire la Casa lui Dumnezeu din Ierusalim: Casa să fie zidită, ca să fie un loc unde să se aducă jertfe, şi să aibă temelii tari. Să aibă o înălţime de şaizeci de coţi şi o lăţime de şaizeci de coţi,<br/>


text:
trei rânduri de pietre mari şi un rând de lemn nou. Cheltuielile vor fi plătite din casa regelui.<br/>


text:
Şi, de asemenea, uneltele de aur şi de argint ale Casei lui Dumnezeu, pe care le luase Nebucadneţar din templul de la Ierusalim şi le adusese la Babilon, să fie date înapoi, şi aduse iarăşi în templul din Ierusalim, fiecare în locul lui, şi să fie puse în Casa lui Dumnezeu.<br/>


text:
Acum, Tatnai, guvernatorul de dincolo de Râu, Şetar-Boznai, şi însoţitorii lor din Afarsac, care sunt dincolo de Râu, depărtaţi-vă de locul acesta.<br/>


text:
Lăsaţi să meargă înainte lucrările Casei lui Dumnezeu lăsaţi guvernatorul iudeilor şi bătrânii iudeilor să zidească această Casă a lui Dumnezeu în locul ei.<br/>


text:
Mai mult, hotărăsc ce să faceţi acestor bătrâni ai iudeilor, pentru zidirea acestei Case a lui Dumnezeu: cheltuielile, luate din averile regilor venite din birurile de dincolo de Râu, să fie plătite îndată oamenilor acestora ca să nu înceteze lucrul.<br/>


text:
Şi cele necesare, atât viţei, berbeci şi miei, pentru arderile-de-tot ale Dumnezeului cerului, grâu, sare, vin şi untdelemn, să li se dea, după cuvântul preoţilor din Ierusalim, zi de zi şi fără nici o lipsă,<br/>


text:
ca să aducă jertfe de bun miros Dumnezeului cerurilor, şi să se roage pentru viaţa regelui si a fiilor lui.<br/>


text:
De asemenea, am dat o poruncă cu privire la oricine va călca porunca aceasta: să se scoată din casa lui o bârnă şi s-o ridice ca să fie spânzurat pe ea, şi casa să i se prefacă într-o grămadă de gunoi.<br/>


text:
Şi Dumnezeul care a făcut să locuiască în locul acela Numele Lui să răstoarne pe orice rege şi pe orice popor care ar întinde mâna să schimbe sau să nimicească această Casă a lui Dumnezeu din Ierusalim! Eu, Darius, am dat porunca aceasta. Să fie împlinită întocmai.<br/>


text:
Atunci Tatnai, guvernatorul de dincoace de Râu, Şetar-Boznai şi însoţitorii lor au împlinit întocmai porunca aceasta pe care le-a trimis-o regele Darius.<br/>


text:
Şi bătrânii iudeilor au zidit şi au prosperat, prin profeţiile lui Hagai, profetul, şi Zaharia, fiul lui Ido. Şi au zidit şi au terminat, după porunca Dumnezeului lui Israel şi după porunca lui Cirus, şi Darius, şi Artaxerxe, regele Persiei.<br/>


text:
Şi această casă a fost terminată în ziua a treia a lunii Adar, care a fost în al şaselea an al domniei regelui Darius.<br/>


text:
Şi copiii lui Israel, preoţii şi leviţii şi ceilalţi copii ai captivităţii, au ţinut cu bucurie sfinţirea acestei Case a lui Dumnezeu.<br/>


text:
Şi au adus pentru sfinţirea acestei Case a lui Dumnezeu o sută de viţei, două sute de berbeci, patru sute de miei şi, ca jertfe pentru păcat pentru tot Israelul, doisprezece ţapi, după numărul seminţiilor lui Israel.<br/>


text:
Şi au pus pe preoţi după cetele lor, şi pe leviţi după împărăţiile lor, pentru slujba lui Dumnezeu în Ierusalim, cum este scris în cartea lui Moise.<br/>


text:
Căci preoţii şi leviţii se curăţiseră împreună, aşa că toţi erau curaţi, şi au jertfit Paştele pentru toţi fiii captivităţii, pentru fraţii lor preoţii, şi pentru ei înşişi.<br/>


text:
Şi copiii lui Israel, întorşi din captivitate, au mâncat împreună cu toţi cei ce se separaseră de necurăţia popoarelor ţării şi care s-au unit cu ei ca să caute pe Domnul Dumnezeul lui Israel.<br/>


text:
Şi au ţinut cu bucurie şapte zile Sărbătoarea Azimilor, căci Domnul îi înveselise şi a întors inima regelui Asiriei spre ei, ca să le întărească mâinile în lucrarea Casei lui Dumnezeu, Dumnezeul lui Israel,<br/>


text:
După aceste lucruri, sub domnia lui Artaxerxe, regele Persiei, a venit Ezra, fiul lui Seraia, fiul lui Azaria, fiul lui Hilchia,<br/>


text:
Acest Ezra a venit din Babilon: şi el era un cărturar format în legea lui Moise, dată de Domnul Dumnezeul lui Israel. Şi regele i-a dat tot ce ceruse, pentru că mâna Domnului Dumnezeului său era peste el.<br/>


text:
Şi câţiva dintre copiii lui Israel, şi din preoţi, şi din leviţi, şi din cântăreţi, şi din uşieri, şi din slujitorii templului, s-au urcat la Ierusalim, în al şaptelea an al regelui Artaxerxe.<br/>


text:
Plecase din Babilon în ziua întâi a lunii întâi şi a ajuns la Ierusalim în ziua întâi a lunii a cincea, mâna bună a Dumnezeului său fiind peste el.<br/>


text:
Căci Ezra îşi pusese inima să adâncească şi să împlinească Legea Domnului şi să înveţe pe oameni în mijlocul lui Israel legile şi poruncile.<br/>


text:
Iată cuprinsul scrisorii date de regele Artaxerxe preotului şi cărturarului Ezra, învăţat în poruncile Domnului, şi în legile Lui pentru Israel:<br/>


text:
Artaxerxe, regele regilor către Ezra, preotul şi cărturarul priceput în Legea Dumnezeului cerurilor, şi aşa mai departe:<br/>


text:
Am dat poruncă să se lase să plece aceia din poporul lui Israel, dintre preoţii şi dintre leviţii lui care se află în împărăţia mea, şi care vor să plece cu tine la Ierusalim.<br/>


text:
Tu eşti trimis de rege şi de cei şapte sfătuitori ai lui ca să cercetezi în Iuda şi Ierusalim după Legea Dumnezeului tău care este în mâinile tale,<br/>


text:
şi să duci argintul şi aurul pe care regele şi sfătuitorii săi l-au dăruit cu dragă inimii Dumnezeului lui Israel, a cărui locuinţă este la Ierusalim,<br/>


text:
tot argintul şi aurul pe care-l vei găsi în tot ţinutul Babilonului, şi darurile de bunăvoie făcute de popor şi preoţi pentru Casa Dumnezeului lor, care este în Ierusalim.<br/>


text:
Ca urmare, vei avea grijă să cumperi cu banii aceştia viţei, berbeci, miei şi ce trebuie pentru darurile de mâncare şi jertfele de băutură şi să le oferi pe altarul Casei Dumnezeului vostru care este în Ierusalim.<br/>


text:
Cu celălalt argint şi aur să faceţi ce veţi crede de cuviinţă, tu şi fraţii tăi, potrivit cu voia Dumnezeului vostru.<br/>


text:
Pune înaintea Dumnezeului din Ierusalim uneltele care-ţi vor fi încredinţate pentru slujba Casei Dumnezeului tău.<br/>


text:
Să scoţi din casa vistieriilor regelui ce va trebui pentru celelalte cheltuieli pe care le vei avea de făcut cu privire la Casa Dumnezeului tău.<br/>


text:
Şi eu, regele Artaxerxe, dau poruncă tuturor vistiernicilor de dincolo de Râu să dea îndată lui Ezra, preot şi cărturar în Legea Dumnezeului cerurilor, tot ce vă va cere,<br/>


text:
până la o sută de talanţi de argint, o sută de cori de grâu, o sută de baţi de vin, o sută de baţi de untdelemn, şi sare câtă va fi nevoie.<br/>


text:
Tot ce este poruncit de Dumnezeul cerurilor să se facă întocmai pentru Casa Dumnezeului cerurilor, pentru ca să nu vină mânia Lui asupra împărăţiei, asupra regelui şi asupra fiilor săi.<br/>


text:
Vă facem cunoscut că nu puteţi pune nici bir, nici impozite, nici vamă de trecere, peste nici unul dintre preoţi, dintre leviţi, dintre cântăreţi, dintre uşieri, dintre slujitorii templului şi dintre slujitorii acestei Case a lui Dumnezeu.<br/>


text:
Şi tu, Ezra, după înţelepciunea Dumnezeului tău, care este în mâna ta, pune judecători şi conducători care să facă dreptate la tot poporul de dincolo de Râu, tuturor celor ce cunosc legile Dumnezeului tău, şi adu-le la cunoştinţă celor ce nu le cunosc.<br/>


text:
Oricine nu va împlini întocmai Legea Dumnezeului tău şi legea regelui să fie judecat, fie pentru moarte, fie pentru exil, pentru confiscarea averii sau pentru închisoare.<br/>


text:
Binecuvântat să fie Domnul Dumnezeul părinţilor noştri, care a pregătit inima regelui ca să slăvească astfel Casa Domnului care este în Ierusalim,<br/>


text:
şi a îndreptat asupra mea bunăvoinţa regelui, a sfătuitorilor săi, şi a tuturor conducătorilor puternici ai lui! Întărit de mâna Domnului Dumnezeului meu, care este asupra mea, am strâns pe conducătorii lui Israel, ca să plece cu mine.<br/>


text:
Iată capii de familii şi genealogia celor ce s-au urcat cu mine din Babilon, sub domnia regelui Artaxerxe.<br/>


text:
din fiii lui Şecania: din fiii lui Pareoş, Zaharia, şi cu el o sută cincizeci de bărbaţi înscrişi după genealogia lor;<br/>


text:
din fiii lui Adonicam, cei din urmă, ale căror nume iată-le: Elifelet, Ieiel şi Şemaia, şi cu ei şaizeci de bărbaţi;<br/>


text:
I-am strâns la râul care curge spre Ahava şi am întins acolo tabăra trei zile. Am căutat între popor şi preoţi şi n-am găsit acolo pe nici unul din fiii lui Levi.<br/>


text:
Atunci am trimis să cheme pe conducătorii Eliezer, Ariei, Şemaia, Elnatan, Iarib, Elnatan, Natan, Zaharia şi Meşulam şi pe învăţătorii Ioiarib şi Elnatan.<br/>


text:
I-am trimis la conducătorul Ido, care locuia la Casifia, şi le-am spus ce să spună lui Ido şi fraţilor săi, slujitori ai templului care erau la Casifia, ca să ne aducă slujitori pentru Casa Dumnezeului nostru.<br/>


text:
Şi, fiindcă mâna cea bună a Dumnezeului nostru era peste noi, ne-au adus pe Serebia, bărbat înţelept dintre fiii lui Mahli, fiul lui Levi, fiul lui Israel, şi cu el pe fiii şi fraţii lui, optsprezece;<br/>


text:
şi dintre slujitorii templului, pe care David şi conducătorii îi puseseră în slujba leviţilor, două sute douăzeci de slujitori ai templului, toţi desemnaţi pe nume.<br/>


text:
Acolo, la râul Ahava, am vestit un post, ca să ne smerim înaintea Dumnezeului nostru, sa căutăm de la El o cale dreaptă pentru noi, şi pentru copiii noştri, şi pentru tot ce era al nostru.<br/>


text:
Mi-era ruşine să cer regelui o ceată de ostaşi şi de călăreţi, ca să ne ajute împotriva duşmanului pe drum, căci vorbisem regelui, zicând: Mâna Dumnezeului nostru este, spre binele lor, peste toţi cei care-L caută, dar puterea şi mânia Lui sunt peste toţi cei ce-L părăsesc.<br/>


text:
Apoi am ales doisprezece conducători dintre preoţi, pe Şerebia, Haşabia, şi zece din fraţii lor.<br/>


text:
Şi le-am cântărit argintul, şi aurul, şi uneltele, date în dar pentru Casa Dumnezeului nostru de rege şi sfătuitorii lui, de conducătorii lui şi de toţi cei din Israel prezenţi acolo.<br/>


text:
Am cântărit în mâinile lor şase sute cincizeci de talanţi de argint, şi unelte de argint de o sută de talanţi, o sută de talanţi de aur,<br/>


text:
douăzeci de pahare de aur de o mie de dariei, şi două vase de bronz strălucitor, tot atât de scump ca aurul.<br/>


text:
Şi le-am zis: Voi sunteţi sfinţi pentru Domnul, şi vasele sunt sfinte; şi argintul şi aurul sunt dar de bunăvoie Domnului, Dumnezeului părinţilor voştri.<br/>


text:
Fiţi atenţi şi păziţi-le, până ce le veţi cântări înaintea conducătorilor preoţilor şi înaintea leviţilor şi înaintea capilor de familii ai lui Israel, la Ierusalim, în magaziile Casei Domnului.<br/>


text:
Şi preoţii şi leviţii au primit greutatea argintului, aurului şi a vaselor, ca să le ducă la Ierusalim în Casa Dumnezeului nostru.<br/>


text:
Am plecat de la râul Ahava, ca să ne ducem la Ierusalim, în a Douăsprezecea zi a lunii întâi. Mâna Dumnezeului nostru a fost peste noi şi ne-a păzit de mâna duşmanului şi de orice piedică pe drum.<br/>


text:
Şi în ziua a patra, argintul şi aurul şi vasele au fost cântărite în Casa Dumnezeului nostru, de mâna lui Meremot fiul lui Urie, preotul. Şi cu el era Eleazar, fiul lui Fineas; şi cu ei era Iozabad, fiul lui Iosua, şi Noadia, fiul lui Binui, leviţii.<br/>


text:
Copiii celor captivi, care au ieşit din exil, au adus ardere-de-tot Dumnezeului lui Israel, doisprezece viţei pentru tot Israelul, nouăzeci şi şase de berbeci, şaptezeci şi şapte de miei, doisprezece ţapi ca jertfă pentru păcat, toate acestea erau o ardere-de-tot Domnului.<br/>


text:
Au dat poruncile regelui, guvernatorilor regelui şi guvernatorilor de dincoace de Râu, şi ei au ajutat poporul şi Casa lui Dumnezeu.<br/>


text:
După ce s-a sfârşit lucrul acesta, conducătorii s-au apropiat de mine, zicând: Poporul lui Israel, şi preoţii, şi leviţii nu s-au despărţit de popoarele acestor ţări, şi au făcut urâciunile lor, ale canaaniţilor, hetiţilor, fereziţilor, iebusiţilor, amoniţilor, moabiţilor, egiptenilor şi amoriţilor;<br/>


text:
căci şi-au luat soţii din fiicele lor pentru ei şi pentru fiii lor, aşa că au amestecat sămânţa sfântă cu popoarele ţărilor acestora. Şi mâinile prinţilor şi ale conducătorilor au fost cele dintâi în necredincioşia aceasta.<br/>


text:
Şi când am auzit lucrul acesta, mi-am sfâşiat hainele şi mantaua, mi-am smuls părul din cap şi din barbă, şi am stat jos îngrozit.<br/>


text:
Atunci s-au strâns la mine toţi cei ce tremurau la cuvintele Dumnezeului lui Israel, din cauza păcatului celor captivi. Şi eu am stat jos îngrozit până la jertfa de seară.<br/>


text:
Şi la jertfa de seară m-am sculat din umilirea mea, cu hainele şi mantaua sfâşiate, am căzut în genunchi, şi am întins mâinile spre Domnul Dumnezeul meu,<br/>


text:
şi am zis: O! Dumnezeul meu, sunt uluit şi mi-e ruşine să-mi ridic faţa spre Tine, Dumnezeul meu; căci fărădelegile noastre s-au înmulţit deasupra capetelor noastre şi greşelile noastre au crescut până la ceruri.<br/>


text:
Din zilele părinţilor noştri, am fost foarte vinovaţi până în ziua de azi; şi din cauza fărădelegilor noastre am fost daţi, noi, regii noştri şi preoţii noştri, în mâinile regilor străini, pradă săbiei, captivităţii, jafului şi ruşinii care ne acoperă astăzi faţa.<br/>


text:
Şi acum, pentru un scurt timp, Domnul Dumnezeul nostru, S-a îndurat de noi, lăsându-ne să scape o rămăşiţă şi dându-ne un adăpost în locul Lui cel sfânt, ca Dumnezeul nostru să ne lumineze ochii şi să ne dea puţină reînsufleţire în mijlocul captivităţii noastre.<br/>


text:
Căci suntem robi, dar Dumnezeul nostru nu ne-a părăsit în captivitatea noastră, ci Şi-a îndreptat spre noi mila înaintea regilor Persiei, ca să ne dea viaţă, ca să putem înălţa Casa Dumnezeului nostru şi să-i ridicăm ruinele, şi să facem un zid în Iuda şi Ierusalim.<br/>


text:
pe care ni le porunciseşi prin robii Tăi profeţii, zicând: Ţara în care intraţi ca s-o stăpâniţi este o ţară întinată de necurăţiile popoarelor din aceste ţinuturi de urâciunile cu care au umplut-o, de la un capăt la altul, cu necurăţiile lor.<br/>


text:
De aceea să nu daţi fiicele voastre fiilor lor, nici să nu luaţi fiicele lor pentru fiii voştri, nici să nu căutaţi pacea sau prosperitatea lor niciodată, ca să fiţi tari, şi să mâncaţi bunătatea ţării, şi s-o lăsaţi ca moştenire copiilor voştri pentru vecie.<br/>


text:
Şi după tot ce ni s-a întâmplat din cauza faptelor şi marilor greşeli pe care le-am făcut măcar că Tu, Dumnezeul nostru nu ne-ai pedepsit după fărădelegile noastre, ci ne-ai dai o astfel de salvare,<br/>


text:
să începem iarăşi să călcăm poruncile Tale şi să ne unim prin căsătorie cu popoare care fac astfel de urâciuni? N-ai fi Tu mânios pe noi încât ne-ai nimici, aşa ca să nu fie nici rămăşiţă, nici vreunul care să scape?<br/>


text:
O, Doamne, Dumnezeul lui Israel, Tu eşti drept; căci astăzi noi suntem o rămăşiţă eliberată Iată-ne înaintea Ta ca nişte vinovaţi, cu toate că nimeni nu poate sta înaintea Ta din această cauză.<br/>


text:
În timp ce Ezra se ruga şi mărturisea, plângând şi aplecându-se înaintea Casei lui Dumnezeu, s-a adunat acolo, la el, o mulţime foarte mare de oameni din Israel, bărbaţi, femei şi copii: căci poporul vărsa multe lacrimi.<br/>


text:
Şi Şecania, fiul lui Iehiel, unul dintre fiii lui Elam, a răspuns şi a zis lui Ezra: Am păcătuit împotriva Dumnezeului nostru, şi ne-am căsătorit cu femei străine, dintre popoarele ţării. Dar cu toate acestea, mai este speranţă pentru Israel.<br/>


text:
De aceea să facem acum un legământ cu Dumnezeul nostru ca să alungăm toate soţiile şi copiii lor, după sfatul domnului meu şi al celor ce se tem de poruncile Dumnezeului nostru. Şi să se facă după Lege.<br/>


text:
Scoală-te, căci treaba aceasta este responsabilitatea ta, şi noi suntem cu tine. Fii tare şi lucrează.<br/>


text:
Atunci Ezra s-a sculat şi a pus pe conducătorii preoţilor, leviţilor, şi întregul Israel, să jure că vor face după acest cuvânt. Aşa că au jurat.<br/>


text:
Apoi Ezra a plecat dinaintea Casei lui Dumnezeu şi s-a dus în camera lui Iohanan, fiul lui Eliaşib. Şi când a intrat acolo, n-a mâncat pâine, nici n-a băut apă, pentru că era mâhnit din cauza necredincioşiei celor din captivitate.<br/>


text:
şi că oricui nu va veni în trei zile, după sfatul conducătorilor şi bătrânilor, i se vor lua averile, şi el însuşi va fi exclus din adunarea fiilor captivităţii.<br/>


text:
Toţi bărbaţii lui Iuda şi ai lui Beniamin s-au strâns la Ierusalim în timp de trei zile. Era a douăzecea zi a lunii a noua. Tot poporul stătea pe locul deschis dinaintea Casei lui Dumnezeu, tremurând din cauza împrejurării aceleia, şi a unei ploi torenţiale.<br/>


text:
Şi preotul Ezra s-a sculat şi le-a zis: Aţi păcătuit, căsătorindu-vă cu femei străine, sporind astfel păcatul lui Israel.<br/>


text:
De aceea, mărturisiţi-vă greşeala înaintea Domnului, Dumnezeul părinţilor voştri, şi faceţi voia Lui: despărţiţi-vă de popoarele ţării şi de femeile străine.<br/>


text:
Dar poporul este în mare număr, şi este o vreme foarte ploioasă, şi nu putem să stăm afară, aceasta nu este treabă de o zi sau două, căci suntem mulţi care am păcătuit în privinţa aceasta.<br/>


text:
Să rămână deci toţi conducătorii noştri în locul întregii adunări. Şi toţi cei din cetăţile noastre care s-au căsătorit cu femei străine, să vină la timpuri hotărâte, cu bătrânii şi judecătorii din fiecare cetate, până se va abate de la noi mânia aprinsă a Dumnezeului nostru din cauza întâmplării acesteia.<br/>


