# verses

text:
V-am adus în ţara amoriţilor, care locuiau dincolo de Iordan, şi ei au luptat împotriva voastră. I-am dat în mâinile voastre, ca să puneţi stăpânire pe ţara lor; şi i-am nimicit dinaintea voastră.<br/>


text:
Atunci Balac, fiul lui Ţipor, regele Moabului, s-a ridicat şi a pornit la luptă împotriva lui Israel. A chemat pe Balaam, fiul lui Beor, ca să vă blesteme.<br/>


text:
Dar Eu n-am vrut să ascult pe Balaam. Aşa că el v-a binecuvântat şi Eu v-am scăpat din mâna lui Balac.<br/>


text:
Apoi aţi trecut Iordanul şi aţi ajuns la Ierihon. locuitorii Ierihonului au luptat împotriva voastră: amoriţii, fereziţii, canaaniţii, hetiţii, ghirgasiţii, heviţii şi iebusiţii; şi Eu i-am dat în mâinile voastre.<br/>


text:
Am trimis înaintea voastră viespe bondărească care i-a alungat dinaintea voastră, ca pe cei doi regi ai amoriţilor: nu cu sabia ta nici cu arcul tău.<br/>


text:
Şi v-am dat o ţară pentru care voi n-aţi muncit şi cetăţi pe care nu voi le-aţi zidit, dar în care voi locuiţi; mâncaţi din viile şi măslinii pe care nu voi i-aţi sădit.<br/>


text:
Acum deci temeţi-vă de Domnul şi slujiţi-I cu sinceritate şi cu credincioşie. Depărtaţi dumnezeii cărora le-au slujit părinţii voştri dincolo de Fluviu şi în Egipt, şi slujiţi Domnului.<br/>


text:
Şi dacă vi se pare că e rău să slujiţi Domnului, alegeţi astăzi cui vreţi să slujiţi: sau dumnezeilor cărora le slujeau părinţii voştri dincolo de Fluviu, sau dumnezeilor amoriţilor, în a căror ţară locuiţi. Cât despre mine, eu şi casa mea vom sluji Domnului.<br/>


text:
Şi poporul a răspuns şi a zis: Departe de noi gândul să părăsim pe Domnul şi să slujim altor dumnezei.<br/>


text:
Căci Domnul, Dumnezeul nostru este Cel ce ne-a scos, pe noi şi pe părinţii noştri, din ţara Egiptului, din casa captivităţii, şi care a făcut înaintea ochilor noştri acele minuni mari şi ne-a păzit în tot timpul drumului pe care l-am urmat şi în mijlocul tuturor popoarelor pe la care am trecut.<br/>


text:
Şi Domnul a alungat dinaintea noastră pe toate popoarele şi pe amoriţii care locuiau în ţara aceasta: de aceea vom sluji Domnului, căci El este Dumnezeul nostru.<br/>


text:
Dar Iosua a zis poporului: Voi nu veţi putea sluji Domnului, căci El este un Dumnezeu sfânt. El este un Dumnezeu gelos; El nu vă va ierta fărădelegile şi păcatele.<br/>


text:
Dacă veţi părăsi pe Domnul şi veţi sluji dumnezeilor străini, atunci El Se va întoarce şi vă va face rău şi vă va nimici, după ce v-a făcut bine.<br/>


text:
Şi Iosua a zis poporului: Voi sunteţi martori împotriva voastră înşivă că aţi ales pe Domnul, ca să-I slujiţi. Ei au răspuns: Suntem martori!<br/>


text:
Acum deci scoateţi dumnezeii străini care sunt în mijlocul vostru şi întoarceţi-vă inima spre Domnul, Dumnezeul lui Israel.<br/>


text:
Şi poporul a zis lui Iosua: Noi vom sluji Domnului Dumnezeului nostru şi vom asculta de glasul lui.<br/>


text:
Şi Iosua a scris aceste lucruri in cartea legii lui Dumnezeu. A luat o piatră mare şi a ridicat-o acolo sub un stejar care era lângă locul închinat Domnului.<br/>


text:
Şi Iosua a zis întregului popor: Iată, piatra aceasta ne va fi martoră, căci a auzit toate cuvintele pe care ni le-a spus Domnul; ea va fi martoră împotriva voastră, ca să nu fiţi necredincioşi Dumnezeului vostru.<br/>


text:
După aceste lucruri, Iosua, fiul lui Nun, robul Domnului, a murit, în vârstă de o sută zece ani.<br/>


text:
Şi ei l-au îngropat în ţinutul moştenirii lui, la Timnat-Serah, în ţinutul muntos al lui Efraim, la nord de Muntele Gaaş.<br/>


text:
Şi Israel a slujit Domnului în tot timpul vieţii lui Iosua şi în tot timpul vieţii bătrânilor care au trăit după Iosua şi care cunoşteau tot ce făcuse Domnul pentru Israel.<br/>


text:
Oasele lui Iosif, pe care le aduseseră copiii lui Israel din Egipt, au fost îngropate la Sihem, într-o parcelă de pământ pe care o cumpărase Iacov de la fiii lui Hamor, tatăl lui Sihem, cu o sută de chesita, şi care a ajuns moştenirea fiilor lui Iosif.<br/>


text:
Şi Eleazar, fiul lui Aaron, a murit şi a fost îngropat la Ghibeat-Fineas, care fusese dat fiului său Fineas, în ţinutul muntos al lui Efraim.<br/>


text:
După moartea lui Iosua, copiii lui Israel au întrebat pe Domnul, zicând: Cine dintre noi să se urce întâi împotriva canaaniţilor, ca să lupte împotriva lor?<br/>


text:
Şi Iuda a zis fratelui său Simeon: Urcă-te împreună cu mine în ţara care mi-a căzut la sorţi, ca să luptăm împotriva canaaniţilor şi mă voi urca şi eu cu tine în ţara care ţi-a căzut ţie la sorţi. Şi Simeon s-a dus cu el.<br/>


text:
Şi Iuda s-a urcat şi Domnul a dat pe canaaniţi şi pe fereziţi în mâinile lor; şi au ucis din ei zece mii de bărbaţi la Bezec.<br/>


text:
Şi ei au găsit pe Adoni-Bezec la Bezec; au luptat împotriva lui şi i-au învins pe canaaniţi şi pe fereziţi.<br/>


text:
Dar Adoni-Bezec a fugit; ei l-au urmărit, l-au prins şi i-au tăiat degetele mari de la mâini şi de la picioare.<br/>


text:
Şi Adoni-Bezec a zis: Şaptezeci de regi, cu degetele mari tăiate de la mâini şi de la picioare, strângeau mâncare sub masa mea; Dumnezeu îmi răsplăteşte după cum am făcut eu. Ei l-au adus la Ierusalim şi acolo a murit.<br/>


text:
Fiii lui Iuda au pornit lupta împotriva Ierusalimului şi l-au luat; l-au trecut prin ascuţişul săbiei şi au dat foc cetăţii.<br/>


text:
Şi după aceea copiii lui Iuda au coborât să lupte împotriva canaaniţilor, care locuiau în ţinuturile deluroase, în sud şi în câmpie.<br/>


text:
Şi Iuda s-a dus împotriva canaaniţilor care locuiau în Hebron (înainte numele Hebronului fusese Chiriat-Arba) şi a ucis pe Şeşai, pe Ahiman şi Talmai.<br/>


text:
De acolo a pornit împotriva locuitorilor Debirului. (Înainte numele Debirului fusese Chiriat-Sefer.)<br/>


text:
Şi Caleb a zis: Celui ce va bate Chiriat-Seferul şi îl va lua, îi voi da de soţie pe fiica mea Acsa.<br/>


text:
Şi Otniel, fiul lui Chenaz, fratele cel mai mic al lui Caleb, a pus mâna pe cetate; şi Caleb i-a dat de soţie pe fiica sa Acsa.<br/>


text:
Când ea a intrat la Otniel, s-a sfătuit cu el ca să ceară de la tatăl ei un ogor. Atunci ea s-a dat jos de pe măgar şi Caleb i-a zis: Ce vrei?<br/>


text:
Şi ea i-a zis: Dă-mi o binecuvântare, căci mi-ai dat un pământ secetos <n>{Lit: <i>din sud</i>}</n>; dă-mi şi izvoare de apă. Şi Caleb i-a dat izvoarele de sus şi izvoarele de jos.<br/>


text:
Şi fiii chenitului, socrul lui Moise, s-au urcat din Cetatea Palmierilor împreună cu fiii lui Iuda, în deşertul lui Iuda, la sud de Arad; ei s-au dus şi au locuit în mijlocul poporului.<br/>


text:
Şi Iuda s-a dus cu fratele său Simeon şi au ucis pe canaaniţii care locuiau la Ţefat; au nimicit cetatea cu desăvârşire şi au numit-o Horma (Nimicire).<br/>


text:
Domnul a fost cu Iuda; şi luda a pus stăpânire pe ţinutul muntos, dar n-a putut alunga pe locuitorii din câmpie, pentru că ei aveau care de fier.<br/>


text:
Au dat Hebronul lui Caleb, cum spusese Moise; şi el a alungat de acolo pe cei trei fii ai lui Anac.<br/>


text:
Dar fiii lui Beniamin n-au alungat pe iebusiţii care locuiau la Ierusalim; şi iebusiţii au locuit la Ierusalim cu fiii lui Beniamin până în ziua de azi.<br/>


text:
Cercetaşii au văzut pe un om ieşind din cetate şi i-au zis: Arată-ne, te rugăm, intrarea în cetate şi vom avea milă de tine.<br/>


text:
El le-a arătat intrarea în cetate. Ei au trecut cetatea prin ascuţişul săbiei, dar pe omul acela l-au lăsat să plece cu toată familia lui.<br/>


text:
Şi omul acela s-a dus în ţara hetiţilor; a zidit o cetate şi i-a pus numele Luz, nume pe care l-a purtat până în ziua de azi.<br/>


text:
Şi nici Manase n-a alungat pe locuitorii din Bet-Şean şi din satele dimprejurul lui, nici pe locuitorii Taanacului şi ai satelor lui, nici pe locuitorii din Dor şi din satele dimprejurul lui, nici pe locuitorii din Iibleam şi din satele dimprejurul lui, nici pe locuitorii din Meghido şi din satele dimprejurul lui; astfel canaaniţii au continuat să locuiască în ţara aceasta.<br/>


text:
Când Israel a devenit puternic, i-au făcut pe canaaniţi tributari, dar nu i-au alungat cu totul.<br/>


text:
Şi nici Efraim n-a alungat pe canaaniţii care locuiau la Ghezer, ci canaaniţii au locuit la Ghezer în mijlocul lor.<br/>


text:
Şi nici Zabulon n-a alungat pe locuitorii din Chitron, nici pe locuitorii din Nahalol, şi canaaniţii au locuit în mijlocul lui Zabulon, dar au fost puşi să plătească tribut.<br/>


text:
Şi nici Aşer n-a alungat pe locuitorii din Aco, nici pe locuitorii din Sidon, nici pe cei din Ahlab, din Aczib, din Helba, din Afic şi din Rehob.<br/>


text:
Aşa că aşeriţii au locuit în mijlocul canaaniţilor, locuitorii ţării, pentru că ei nu i-au alungat.<br/>


text:
Neftali n-a alungat nici el pe locuitorii din Bet-Şemeş, nici pe locuitorii din Bet-Anat, ci a locuit în mijlocul canaaniţilor, locuitorii ţării; totuşi locuitorii din Bet-Şemeş şi din Bet-Anat au fost puşi să plătească tribut.<br/>


text:
Amoriţii au continuat să locuiască în Muntele Heres, la Aialon şi la Şaalbim; dar când mâna casei lui Iosif a devenit puternică, au fost puşi să plătească tribut.<br/>


text:
Îngerul Domnului S-a urcat din Ghilgal la Bochim şi a zis: Eu v-am scos din Egipt şi v-am adus în ţara pe care am promis-o cu jurământ părinţilor voştri. Şi am zis: Niciodată nu voi rupe legământul Meu cu voi;<br/>


text:
şi voi să nu încheiaţi nici un legământ cu locuitorii din ţara aceasta, ci să le dărâmaţi altarele. Dar voi n-aţi ascultat de glasul Meu. De ce aţi făcut lucrul acesta?<br/>


text:
De aceea am mai zis: Nu-i voi alunga dinaintea voastră; ci vă vor sta în coaste şi dumnezeii lor vă vor fi o cursă.<br/>


text:
După ce Îngerul Domnului a spus aceste cuvinte tuturor fiilor lui Israel, poporul a ridicat glasul şi a plâns.<br/>


text:
Iosua a dat drumul poporului şi copiii lui Israel au plecat fiecare la moştenirea lui, ca să ia ţara în stăpânire.<br/>


text:
Poporul a slujit Domnului în tot timpul vieţii lui Iosua şi în tot timpul vieţii bătrânilor care au trăit după Iosua şi care văzuseră toate lucrările mari pe care le făcuse Domnul pentru Israel.<br/>


text:
Ei l-au îngropat în ţinutul moştenirii lui, în Timnat-Heres, în ţinutul muntos al lui Efraim, la nord de Muntele Gaaş.<br/>


text:
Şi toată generaţia aceea a fost adăugată la părinţii ei. Şi după ei s-a ridicat altă generaţie de oameni care n-a cunoscut pe Domnul şi nici lucrările pe care le-a făcut El pentru Israel.<br/>


text:
au părăsit pe Domnul, Dumnezeul părinţilor lor, care i-a scos din ţara Egiptului, şi au urmat alţi dumnezei, dintre dumnezeii popoarelor care-i înconjurau; s-au închinat înaintea lor şi au mâniat pe Domnul.<br/>


text:
Şi mânia Domnului s-a aprins împotriva lui Israel, şi El i-a dat în mâinile unor prădători care i-au prădat, i-au vândut în mâinile duşmanilor din jurul lor; şi ei n-au mai putut sta împotriva duşmanilor lor.<br/>


text:
Oriunde mergeau, mâna Domnului era împotriva lor ca să le facă rău, cum spusese Domnul şi după cum le jurase Domnul. Au ajuns astfel la mare strâmtorare.<br/>


text:
Dar ei n-au vrut să asculte nici de judecătorii lor, ci s-au desfrânat cu alţi dumnezei şi s-au închinat înaintea lor. În scurt timp s-au abătut de la calea pe care o urmaseră părinţii lor, care au ascultat de poruncile Domnului; ei n-au făcut aşa.<br/>


text:
Când le ridica Domnul judecători, Domnul era cu judecătorul şi-i scăpa din mâna duşmanilor lor în tot timpul vieţii judecătorului; căci Domnului I se făcea milă de ei la suspinele lor, din cauza celor care-i asupreau şi-i chinuiau.<br/>


text:
Şi când murea judecătorul, ei se stricau din nou mai mult decât părinţii lor, mergând după alţi dumnezei, slujindu-le şi închinându-se înaintea lor; ei n-au abandonat pornirile lor rele şi încăpăţânarea lor.<br/>


text:
Atunci mânia Domnului s-a aprins împotriva lui Israel şi a zis: Pentru că poporul acesta a călcat legământul Meu, pe care l-am poruncit părinţilor lor, şi fiindcă n-au ascultat de glasul Meu,<br/>


text:
nu voi mai alunga dinaintea lor pe nici unul din popoarele pe care le-a lăsat Iosua când a murit.<br/>


text:
Astfel, prin ele voi pune pe Israel la încercare, ca să ştiu dacă vor păzi sau nu calea Domnului, cum au păzit-o părinţii lor<br/>


text:
Şi Domnul a permis popoarelor acelora să rămână şi nu S-a grăbit să le alunge; nici nu le-a dat în mâinile lui Iosua.<br/>


text:
Acestea sunt popoarele pe care le-a lăsat Domnul, ca să încerce prin ele pe Israel, pe toţi cei ce n-au cunoscut războaiele Canaanului,<br/>


text:
pentru ca generaţiile copiilor lui Israel să cunoască şi să înveţe războiul, pe care nu-l cunoscuseră mai înainte:<br/>


text:
cei cinci domnitori ai filistenilor, toţi canaaniţii, sidoniţii şi heviţii care locuiau în Muntele Liban, de la Muntele Baal-Hermon până la intrarea Hamatului.<br/>


text:
Ele au fost lăsate pentru ca Domnul să încerce pe Israel prin ele, ca El să ştie dacă ei vor asculta de poruncile Domnului pe care le dăduse părinţilor lor prin Moise.<br/>


text:
Şi copiii lui Israel au locuit în mijlocul canaaniţilor, hetiţilor, amoriţilor, fereziţilor, heviţilor şi iebusiţilor;<br/>


text:
şi ei au luat pe fiicele acestora de soţii, iar pe fiicele lor le-au dat fiilor lor şi au slujit dumnezeilor lor.<br/>


text:
Şi copiii lui Israel au făcut ce este rău înaintea Domnului, au uitat pe Domnul şi au slujit Baalilor şi idolilor.<br/>


text:
De aceea, mânia Domnului s-a aprins împotriva lui Israel şi i-a vândut în mâinile lui Cuşan-Rişeataim, regele Mesopotamiei. Şi copiii lui Israel au fost supuşi opt ani lui Cuşan-Rişeataim.<br/>


text:
Când copiii lui Israel au strigat către Domnul, Domnul a ridicat un eliberator pentru copiii lui Israel, care i-a eliberat: pe Otniel, fiul lui Chenaz, fratele cel mai mic al lui Caleb.<br/>


text:
Şi Duhul Domnului a venit peste el şi el a judecat Israelul. A ieşit la război şi Domnul a dat în mâinile lui pe Cuşan-Rişeataim, regele Mesopotamiei; şi mâna lui a fost puternică împotriva lui Cuşan-Rişeataim.<br/>


text:
Copiii lui Israel au făcut iarăşi ce este rău înaintea Domnului; şi Domnul a întărit pe Eglon, regele Moabului, împotriva lui Israel, pentru că ei au făcut ce este rău înaintea Domnului.<br/>


text:
Şi Eglon a strâns la el pe fiii lui Amon şi ai lui Amalec; a mers şi a bătut pe Israel şi a pus stăpânire pe Cetatea Palmierilor.<br/>


text:
Dar când copiii lui Israel au strigat către Domnul, Domnul le-a ridicat un eliberator, pe Ehud, fiul lui Ghera, beniamitul, care era stângaci. Copiii lui Israel au trimis prin el un dar lui Eglon, regele Moabului.<br/>


text:
Ehud şi-a făcut o sabie cu două tăişuri, lungă de un cot, pe care a încins-o sub haine în partea dreaptă.<br/>


text:
Dar el s-a întors de la pietrăriile de lângă Ghilgal şi a zis: Am un mesaj secret pentru tine, rege. Regele a zis: Tăcere! Şi toţi cei ce erau lângă el au ieşit afară.<br/>


text:
Ehud a intrat la el pe când el stătea în camera răcoroasă de vară pe care o avea numai pentru el. Şi Ehud a zis: Am un mesaj din partea lui Dumnezeu pentru tine. Şi Eglon s-a ridicat de pe scaun.<br/>


text:
Chiar şi mânerul a intrat după lamă şi grăsimea s-a strâns în jurul tăişului, aşa că n-a mai putut scoate sabia din pântece; şi i-au ieşit măruntaiele.<br/>


text:
După ce a ieşit el, au venit servitorii regelui şi, iată, când au văzut că uşile camerei erau încuiate, au zis: Fără îndoială, se relaxează în camera răcoroasă.<br/>


text:
Au aşteptat până când au început să se îngrijoreze şi fiindcă el nu deschidea uşile camerei de sus, au luat cheia şi au descuiat şi, iată, stăpânul lor era mort, căzut la pământ.<br/>


text:
Când a ajuns, a sunat din trompetă în ţinutul muntos al lui Efraim şi copiii lui Israel s-au coborât cu el din ţinutul muntos, iar el s-a aşezat înaintea lor.<br/>


text:
Şi el le-a zis: Veniţi după mine, căci Domnul a dat în mâinile voastre pe duşmanii voştri moabiţii. Ei s-au coborât după el, au pus stăpânire pe vadurile Iordanului, în faţa Moabului, şi n-au lăsat pe nimeni să treacă.<br/>


text:
Au ucis atunci aproape zece mii de oameni din Moab, toţi voinici şi viteji; şi n-a scăpat nici unul.<br/>


text:
Şi după el a urmat Şamgar, fiul lui Anat, care a ucis şase sute de oameni dintre filisteni cu o ţepuşă de plug. Şi el a eliberat, de asemenea, pe Israel.<br/>


text:
Şi Domnul i-a vândut în mâna lui Iabin, regele Canaanului, care domnea la Haţor. Conducătorul armatei lui era Sisera, care locuia la Haroşet-Goim.<br/>


text:
Şi copiii lui Israel au strigat către Domnul; căci Iabin avea nouă sute de care de fier şi de douăzeci de ani asuprea foarte tare pe copiii lui Israel.<br/>


text:
Şi ea şedea sub palmierul Deborei, între Rama şi Betel, în ţinutul muntos al lui Efraim; şi copiii lui Israel se urcau la ea pentru judecată.<br/>


text:
Ea a trimis să cheme pe Barac, fiul lui Abinoam, din Chedeş-Neftali, şi i-a zis: Iată, Domnul, Dumnezeul lui Israel a poruncit, zicând: Du-te, îndreaptă-te spre Muntele Taborului şi ia cu tine zece mii de oameni dintre copiii lui Neftali şi dintre copiii lui Zabulon.<br/>


text:
Şi Eu voi atrage spre tine, la pârâul Chison, pe Sisera, conducătorul armatei lui Iabin, împreună cu carele şi armatele lui, şi-l voi da în mâna ta.<br/>


text:
Şi ea a zis: Voi merge cu tine, dar atunci onoarea nu va fi a ta în călătoria pe care urmează s-o faci, pentru că Domnul va vinde pe Sisera în mâinile unei femei. Şi Debora s-a ridicat şi s-a dus cu Barac la Chedeş.<br/>


text:
Şi Barac a chemat pe Zabulon şi pe Neftali la Chedeş; el s-a urcat cu zece mii de oameni după el, iar Debora s-a urcat şi ea cu el.<br/>


text:
Acum Heber, chenitul, care era dintre fiii lui Hobab, socrul lui Moise, se despărţise de cheniţi şi îşi întinsese cortul până la stejarul Ţaanaim, lângă Chedeş.<br/>


text:
Şi Sisera a adunat laolaltă toate carele lui, nouă sute de care de fier, şi pe toţi oamenii care erau cu el, de la Haroşet-Goim până la pârâul Chison.<br/>


text:
Atunci Debora a zis lui Barac: Scoală-te, căci aceasta este ziua când a dat Domnul pe Sisera în mâna ta; iată, Domnul S-a dus înaintea ta. Şi Barac a coborât de pe Muntele Tabor cu zece mii de oameni după el.<br/>


text:
Domnul a pus pe fugă dinaintea lui Barac, prin ascuţişul săbiei, pe Sisera, toate carele lui şi toată tabăra. Sisera s-a dat jos din carul lui şi a fugit pe jos.<br/>


text:
Barac a urmărit carele şi armata până la Haroşet-Goim şi toată armata lui Sisera a căzut sub ascuţişul săbiei până n-a mai rămas un singur om.<br/>


text:
Sisera a fugit pe jos la cortul Iaelei, soţia lui Heber, chenitul; căci între Iabin, regele Haţorului, şi casa lui Heber, chenitul, era pace.<br/>


text:
Iael a ieşit înaintea lui Sisera şi i-a zis: Intră, domnul meu, intră la mine, nu te teme. El a intrat la ea în cort şi ea l-a acoperit cu o învelitoare.<br/>


text:
Şi el i-a zis: Dă-mi, te rog, puţină apă să beau, căci mi-e sete. Ea a deschis burduful cu lapte, i-a dat să bea şi l-a acoperit.<br/>


text:
El i-a zis iarăşi: Stai la uşa cortului şi dacă va veni cineva şi te va întreba, zicând: Este cineva aici? tu să răspunzi: Nu.<br/>


text:
Dar Iael, soţia lui Heber, a luat un ţăruş al cortului, a luat un ciocan în mână, s-a apropiat încet de el şi i-a bătut ţăruşul în tâmplă, până s-a înfipt în pământ: căci el adormise repede şi era obosit. Aşa că el a murit.<br/>


text:
Şi iată, pe când urmărea Barac pe Sisera, Iael i-a ieşit înainte şi i-a zis: Vino, şi-ţi voi arăta pe omul pe care-l cauţi. El a intrat la ea şi iată, Sisera stătea întins, mort, cu ţăruşul bătut în tâmplă.<br/>


text:
Şi mâna copiilor lui Israel a apăsat greu asupra lui Iabin, regele Canaanului, până când au nimicit pe Iabin, regele Canaanului.<br/>


text:
Pentru conducătorii care au condus în Israel,<br/>Pentru poporul care s-a oferit de bunăvoie:<br/>Binecuvântaţi pe Domnul!<br/>


text:
Ascultaţi, regilor, luaţi aminte domnitori!<br/>Voi cânta, eu voi cânta Domnului,<br/>Voi cânta laude Domnului Dumnezeului lui Israel.<br/>


text:
Doamne, când ai ieşit din Seir, Când ai plecat din câmpiile Edomului,<br/>Pământul s-a cutremurat şi cerurile au picurat, Şi norii au turnat şi ei apă.<br/>


text:
Munţii s-au cutremurat în prezenţa Domnului,<br/>Sinaiul acela, în prezenţa Domnului Dumnezeului lui Israel.<br/>


text:
Pe vremea lui Şamgar, fiul lui Anat,<br/>Pe vremea Iaelei, drumurile erau părăsite,<br/>Şi călătorii umblau pe cărări strâmbe.<br/>


text:
Locuitorii satelor erau fără putere, erau fără putere în Israel, până când eu, Debora, m-am ridicat, m-am ridicat ca o mamă în Israel.<br/>


text:
Ei şi-au ales dumnezei noi; atunci războiul era la porţi. Dar nu vedeai nici scut, nici suliţă în mijlocul a patruzeci de mii în Israel.<br/>


text:
Inima mea se îndreaptă spre conducătorii lui Israel, către acei care s-au oferit de bunăvoie din popor.<br/>Binecuvântaţi pe Domnul!<br/>


text:
Cântaţi, voi care călăriţi pe măgăriţe albe, voi care şedeţi pe covoare scumpe şi voi care umblaţi pe drum!<br/>


text:
Departe de zgomotul arcaşilor, în locurile unde se scoate apă,<br/>acolo vor enumera faptele drepte ale Domnului, faptele Sale drepte faţă de locuitorii satelor Lui din Israel. Atunci poporul Domnului s-a coborât la porţi:<br/>


text:
Trezeşte-te, trezeşte-te, Debora! Trezeşte-te, trezeşte-te şi cântă o cântare! Scoală-te, Barac, şi adu sclavii de război, tu, fiul lui Abinoam!<br/>


text:
Atunci o rămăşiţă din popor a coborât la cei puternici, Domnul a coborât pentru mine împotriva celor viteji,<br/>


text:
Din Efraim au coborât cei a căror rădăcină era în Amalec, Mergând după tine, Beniamin, în mijlocul poporului tău. Din Machir au coborât conducătorii. Şi din Zabulon cei ce ţin sceptrul conducătorilor.<br/>


text:
Şi mai-marii lui Isahar au fost cu Debora,<br/>Cum a fost Isahar aşa a fost şi Barac,<br/>Ei au venit pe urma sa în vale.<br/>La pâraiele lui Ruben,<br/>s-au luat mari hotărâri ale inimii.<br/>


text:
De ce ai rămas în mijlocul Staulelor<br/>Să asculţi behăitul turmelor?<br/>La pâraiele lui Ruben<br/>Au fost mari sfaturile inimii!<br/>


text:
Galaadul a rămas dincolo de Iordan,<br/>Şi de ce a rămas Dan pe corăbii? <i>Aşer</i> a stat liniştit pe ţărmul mării,<br/>Şi s-a odihnit în limanurile lui.<br/>


text:
Regii au venit şi s-au luptat; Atunci au luptat regii Canaanului în Tanaac, la apele Meghido;<br/>N-au luat nici o pradă, nici argint.<br/>


text:
Pârâul Chison i-a luat, Pârâul din vremurile străvechi, pârâul Chison!<br/>Sufletul meu, ai călcat în picioare pe viteji!<br/>


text:
Blestemaţi pe Meroza, a zis Îngerul Domnului, Blestemaţi, blestemaţi pe locuitorii lui; pentru că n-au venit în ajutorul Domnului, în ajutorul Domnului împotriva celor viteji.<br/>


text:
Binecuvântată să fie între femei Iael,<br/>Soţia lui Heber, chenitul! Binecuvântată să fie ea între femeile care locuiesc în corturi!<br/>


text:
Cu o mână a luat ţăruşul,<br/>Şi cu dreapta ciocanul lucrătorilor,<br/>Şi cu ciocanul a lovit pe Sisera şi i-a despicat capul, când i-a sfărâmat şi i-a străpuns tâmpla.<br/>


text:
El s-a ghemuit: a căzut şi s-a culcat la picioarele ei;<br/>S-a ghemuit şi a căzut la picioarele ei;<br/>Acolo unde s-a ghemuit, acolo a căzut fără viaţă.<br/>


text:
Pe fereastră se uită mama lui Sisera,<br/>Şi strigă prin zăbrele: De ce întârzie carul lui să vină? De ce vin carele lui aşa de încet?<br/>


text:
Oare n-au dat peste pradă, oare nu îşi împart ei prada?<br/>O fată, două fete de fiecare bărbat;<br/>Pradă de haine colorate, pentru Sisera;<br/>Pradă de haine vopsite, cusute cu broderie,<br/>Două haine colorate, brodate, de pus în jurul gâtului biruitorului!<br/>


text:
Aşa să piară toţi duşmanii Tăi, Doamne! Dar cei ce-L iubesc să fie ca soarele când se arată în puterea lui!<br/>Şi ţara a avut odihnă patruzeci de ani.<br/>


text:
Şi copiii lui Israel au făcut ce este rău înaintea Domnului. Aşa că Domnul i-a dat în mâna lui Madian, timp de şapte ani,<br/>


text:
şi mâna lui Madian a fost puternică împotriva lui Israel. Din cauza madianiţilor, copiii lui Israel fugeau în văgăunile, peşterile şi fortăreţele care erau în munţi.<br/>


text:
Când semăna Israel, veneau madianiţii, amaleciţii şi fiii răsăritului şi se urcau împotriva lor.<br/>


text:
Îşi instalau corturile în faţa lui şi distrugeau roadele ţării până spre Gaza; şi nu lăsau în Israel nici hrană, nici oi, nici boi, nici măgari.<br/>


text:
Căci ei se urcau împreună cu turmele şi corturile lor şi veneau mulţi ca lăcustele; căci ei şi cămilele lor erau fără număr, şi veneau în ţară, ca s-o nimicească.<br/>


text:
Israel a ajuns foarte sărăcit din cauza lui Madian, şi copiii lui Israel au strigat către Domnul.<br/>


text:
Domnul a trimis copiilor lui Israel un profet, care le-a zis: Aşa vorbeşte Domnul, Dumnezeul lui Israel: Eu v-am scos din Egipt, Eu v-am scos din casa captivităţii.<br/>


text:
V-am eliberat din mâna egiptenilor şi din mâna tuturor celor ce vă apăsau; i-am alungat dinaintea voastră şi v-am dat vouă ţara lor.<br/>


text:
Şi v-am spus: Eu sunt Domnul, Dumnezeul vostru; să nu vă temeţi de dumnezeii amoriţilor, în a căror ţară locuiţi: Dar voi n-aţi ascultat de glasul Meu.<br/>


text:
Apoi a venit Îngerul Domnului şi S-a aşezat sub stejarul din Ofra, care era al lui Ioas, din familia lui Abiezer: Ghedeon, fiul său, bătea grâu în teasc, ca să-l ascundă de madianiţi.<br/>


text:
Şi Ghedeon I-a zis: Domnul meu, dacă Domnul este cu noi, de ce ni s-au întâmplat toate aceste lucruri? Şi unde sunt toate minunile acelea pe care ni le-au istorisit părinţii noştri, <i>zicând:</i> Nu ne-a scos oare Domnul din Egipt? Dar acum Domnul ne-a părăsit şi ne-a dat în <i>mâinile</i> madianiţilor!<br/>


text:
Domnul S-a uitat la el şi a zis: Du-te cu puterea aceasta pe care o ai şi vei scăpa pe Israel din mâna lui Madian: oare nu te-am <i>trimis</i> Eu?<br/>


text:
Şi <i>Ghedeon</i> I-a zis: Domnul meii, cum voi elibera pe Israel? Iată, familia mea este cea mai slabă din Manase şi eu sunt cel mai tânăr în casa tatălui meu.<br/>


text:
Ghedeon I-a zis: Dacă am căpătat trecere înaintea Ta, arată-mi un semn că Tu eşti Cel care îmi vorbeşti.<br/>


text:
Nu Te depărta de aici, Te rog, până mă voi întoarce la Tine, să-mi aduc darul şi să-l pun înaintea Ta. Şi El a zis: Voi rămâne până te vei întoarce.<br/>


text:
Ghedeon a intrat în casă, a pregătit un ied şi a făcut azimi dintr-o efă de făină: carnea a pus-o într-un coş şi zeama a turnat-o într-o oală, le-a adus la El sub stejar şi I le-a pus înainte.<br/>


text:
Îngerul lui Dumnezeu i-a zis: Ia carnea şi azimile, pune-le pe stânca aceasta şi varsă zeama. Şi el a făcut aşa.<br/>


text:
Îngerul Domnului a întins vârful toiagului care era în mâna Lui şi a atins carnea şi azimile. Atunci s-a ridicat din stâncă un foc care a mistuit carnea şi azimile. Şi Îngerul Domnului S-a făcut nevăzut dinaintea lui.<br/>


text:
Când a văzut Ghedeon că El fusese Îngerul Domnului, Ghedeon a zis: Vai de mine, Stăpâne Doamne! Am văzut pe Îngerul Domnului faţă-n faţă.<br/>


text:
Atunci Ghedeon a zidit acolo un altar şi i-a pus numele: Iehova şalom (Domnul păcii): altarul acesta este şi astăzi la Ofra, care aparţine familiei lui Abiezer.<br/>


text:
În aceeaşi noapte, Domnul a zis lui Ghedeon: Ia taurul tatălui tău şi un alt taur de şapte ani şi dărâmă altarul lui Baal, care este al tatălui tău, şi taie Astarteea care este lângă el.<br/>


text:
Să zideşti apoi un altar Domnului Dumnezeului tău, pe vârful acestei stânci, în locul hotărât. Să iei taurul al doilea şi să-l aduci o ardere-de-tot cu lemnele Astarteei pe care o vei tăia.<br/>


text:
Ghedeon a luat zece oameni dintre slujitorii lui şi a făcut ce spusese Domnul; dar, pentru că se temea de casa tatălui său şi de oamenii din cetate, a făcut lucrul acesta noaptea, nu ziua.<br/>


text:
Când oamenii din cetate s-au deşteptat dis-de-dimineaţă, iată, altarul lui Baal era dărâmat şi Astarteea de lângă el era tăiată, iar al doilea taur era adus ca ardere-de-tot pe altarul care fusese zidit.<br/>


text:
Şi ei au zis unul către altul: Cine a făcut lucrul acesta? Şi când au întrebat şi au făcut cercetări, li s-a spus: Ghedeon, fiul lui Ioas, a făcut acest lucru.<br/>


text:
Atunci oamenii din cetate au zis lui Ioas: Scoate afară pe fiul tău, ca să moară, căci a dărâmat altarul lui Baal şi a tăiat Astarteea care era lângă el.<br/>


text:
Dar Ioas a răspuns tuturor celor ce stăteau împotriva lui: Oare voi îl veţi apăra pe Baal sau voi îl veţi scăpa? Oricine-i va lua apărarea, să moară până dimineaţă. Dacă Baal este un dumnezeu, să se apere el singur, fiindcă i-au dărâmat altarul.<br/>


text:
În ziua aceea el a pus lui Ghedeon numele Ierubaal (Apere-se Baal), căci au zis: Apere-se Baal împotriva lui, fiindcă i-a dărâmat altarul.<br/>


text:
Toţi madianiţii, amaleciţii şi fiii răsăritului s-au strâns împreună, au trecut Iordanul şi şi-au aşezat tabăra în Valea Isreel.<br/>


text:
Dar Duhul Domnului a venit peste Ghedeon: a sunat din trompetă şi cei din Abiezer au fost chemaţi să meargă după el.<br/>


text:
Şi el a trimis mesageri prin tot Manase, care, de asemenea, a fost chemat să meargă după el. A trimis mesageri la Aşer, la Zabulon şi la Neftali, care s-au urcat ca să le iasă în întâmpinare.<br/>


text:
iată, voi pune un văl de lână în arie; dacă numai vălul de lână va fi acoperit de rouă şi tot pământul va rămâne uscat, voi cunoaşte că vei elibera pe Israel prin mâna mea, cum ai spus.<br/>


text:
Şi aşa s-a întâmplat. Când s-a deşteptat în dimineaţa următoare, a strâns vălul de lână şi a stors roua din el, un pahar plin cu apă.<br/>


text:
Atunci Ghedeon a zis lui Dumnezeu: Să nu se aprindă mânia Ta împotriva mea, ca să mai vorbesc doar o singură dată. Lasă-mă, Te rog, să mai fac o încercare cu vălul de lână: numai vălul de lână să rămână uscat şi tot pământul să se acopere de rouă.<br/>


text:
Şi Dumnezeu a făcut aşa în noaptea aceea. Numai vălul de lână a rămas uscat şi tot pământul s-a acoperit cu rouă.<br/>


text:
Atunci, Ierubaal, sau Ghedeon, şi tot poporul care era cu el, s-au deşteptat dis-de-dimineaţă şi şi-au aşezat tabăra lângă fântâna Harod, aşa că tabăra lui Madian era la nord de ei, spre dealul More, în vale.<br/>


text:
Şi Domnul a zis lui Ghedeon: Poporul pe care-l ai cu tine este prea numeros pentru Mine ca să dau pe madianiţi în mâinile lor; Israel ar putea să se laude înaintea Mea şi să zică: Mâna mea m-a scăpat.<br/>


text:
Acum vesteşte în auzul poporului, zicând: Cine este fricos şi se teme, să se întoarcă şi să plece de la Muntele Galaad. Şi aşa s-au întors din popor douăzeci şi două de mii şi au mai rămas zece mii.<br/>


text:
Domnul a zis lui Ghedeon: Poporul este încă prea numeros; coboară-i la apă şi Eu îi voi testa acolo pentru tine. Şi acela despre care îţi voi spune: Acesta să meargă cu tine, va merge cu tine; şi acela despre care îţi voi spune: Acesta să nu meargă cu tine, nu va merge.<br/>


text:
Ghedeon a coborât poporul la apă, şi Domnul a zis lui Ghedeon: Pe toţi cei care vor lipăi apa cu limba, cum lipăie câinele, să-i desparţi de toţi cei care se vor pleca pe genunchi ca să bea apa.<br/>


text:
Cei care au băut apa ducând-o la gură cu mâna au fost trei sute de oameni; dar tot poporul celălalt a îngenuncheat ca să bea apă.<br/>


text:
Şi Domnul a zis lui Ghedeon: Vă voi scăpa cu cei trei sute de oameni care au băut apa din mână şi voi da pe Madian în mâinile tale. Toţi ceilalţi din popor să se ducă fiecare acasă.<br/>


text:
Cei trei sute de oameni au luat alimentele şi trompetele poporului în mâinile lor. Şi pe toţi ceilalţi oameni ai lui Israel, Ghedeon i-a trimis pe fiecare la cortul lui, dar a reţinut pe cei trei sute de bărbaţi; tabăra lui Madian era mai jos de el, în vale.<br/>


text:
În aceeaşi noapte, Domnul a zis lui Ghedeon: Scoală-te şi coboară în tabără, căci am dat-o în mâinile tale.<br/>


text:
şi vei auzi ce vorbesc ei; şi după aceea ţi se vor întări mâinile, ca să te poţi duce împotriva taberei. El s-a coborât cu Pura, slujitorul lui, până la întâia strajă a taberei.<br/>


text:
Madianiţii, amaleciţii şi toţi fiii răsăritului erau răspândiţi în vale ca o mulţime de lăcuste; şi cămilele lor erau fără număr, ca nisipul de pe marginea mării.<br/>


text:
Când a venit Ghedeon, iată, un om îşi istorisea prietenului său un vis, zicând: Iată, am visat un vis şi se făcea că o pâine de orz se rostogolea în tabăra lui Madian; a venit până la cort şi l-a lovit, încât a căzut şi l-a răsturnat cu susul în jos, şi cortul a fost dărâmat.<br/>


text:
Prietenul lui a răspuns şi a zis: Aceasta nu este altceva decât sabia lui Ghedeon, fiul lui Ioas, bărbatul lui Israel; Dumnezeu a dat în mâinile lui pe Madian şi pe toată tabăra.<br/>


text:
Când a auzit Ghedeon istorisirea visului şi interpretarea lui, s-a aruncat cu faţa la pământ, s-a întors în tabăra lui Israel şi a zis: Sculaţi-vă, căci Domnul a dat în mâinile voastre tabăra lui Madian.<br/>


text:
Şi el a împărţit pe cei trei sute de bărbaţi în trei grupe şi a dat fiecăruia în mână trompete şi urcioare goale, cu nişte făclii în urcioare.<br/>


text:
Şi el le-a zis: Uitaţi-vă la mine şi faceţi ca mine. Iată, când voi ajunge la marginea taberei, ceea ce voi face eu, acea să faceţi şi voi;<br/>


text:
şi când voi suna din trompetă, eu şi toţi cei ce vor fi cu mine, să sunaţi şi voi din trompetă de jur împrejurul taberei şi să ziceţi: Sabia Domnului şi a lui Ghedeon.<br/>


text:
Ghedeon şi cei o sută de oameni care erau cu el au ajuns la capătul taberei, la începutul gărzii de la mijlocul nopţii, îndată după ce puseseră gărzile. Au sunat din trompete şi au spart urcioarele pe care le aveau în mână.<br/>


text:
Atunci cele trei grupe au sunat din trompete, au spart urcioarele, au luat făcliile în mâna stângă şi trompetele în mâna dreaptă ca să sune şi au strigat: Sabia Domnului şi a lui Ghedeon!<br/>


text:
Şi fiecare om a stat la locul lui împrejurul taberei; şi toată tabăra a început să alerge, să ţipe şi să fugă.<br/>


text:
Şi când cei trei sute de oameni au sunat iarăşi din trompete, Domnul i-a făcut să întoarcă sabia unul împotriva celuilalt, în toată tabăra. Tabăra a fugit până la Bet-Şita spre Ţerera, până la graniţa de la Abel-Mehola, lângă Tabat.<br/>


text:
Bărbaţii lui Israel s-au strâns, cei din Neftali, din Aşer şi din tot Manase şi au urmărit pe Madian.<br/>


text:
Şi Ghedeon a trimis mesageri în tot ţinutul muntos al lui Efraim, ca să spună: Coborâţi-vă înaintea lui Madian şi tăiaţi-le trecerea apelor până la Bet-Bara şi Iordan. Toţi bărbaţii lui Efraim s-au strâns şi au pus stăpânire pe trecerea apelor până la Bet-Bara şi Iordan.<br/>


text:
Au prins pe doi conducători ai lui Madian, Oreb şi Zeeb; au ucis pe Oreb la stânca Oreb şi au ucis pe Zeeb la teascul lui Zeeb. Au urmărit pe Madian şi au adus capetele lui Oreb şi Zeeb la Ghedeon, de cealaltă parte a Iordanului.<br/>


text:
Bărbaţii lui Efraim au zis lui Ghedeon: De ce te-ai purtat astfel faţă de noi? De ce nu ne-ai chemat, când ai plecat să lupţi împotriva lui Madian? Şi au avut o ceartă mare cu el.<br/>


text:
Dar Ghedeon le-a răspuns: Ce am făcut eu în comparaţie cu voi? Oare nu face mai mult culesul ciorchinilor rămaşi în via lui Efraim decât culesul întregii vii a lui Abiezer?<br/>


text:
Dumnezeu a dat în mâinile voastre pe conducătorii lui Madian, Oreb şi Zeeb. Ce-am putut eu face în comparaţie cu voi? După ce le-a vorbit astfel, li s-a potolit mânia.<br/>


text:
Ghedeon şi cei trei sute de oameni care erau cu el au ajuns ta Iordan şi l-au trecut, obosiţi, dar urmărind pe duşman.<br/>


text:
El a zis bărbaţilor din Sucot: Daţi, vă rog, pâini oamenilor care mă urmează, căci sunt obosiţi şi eu urmăresc pe Zebah şi Ţalmuna, regii Madianului.<br/>


text:
Conducătorii Sucotului au zis: Sunt oare mâinile lui Zebah şi Ţalmuna în mâna ta, ca să dăm pâine armatei tale?<br/>


text:
Şi Ghedeon a zis: Bine, după ce Domnul va da în mâna mea pe Zebah şi pe Ţalmuna, vă voi scărpina carnea cu spini din deşert şi cu mărăcini.<br/>


text:
Şi de acolo s-a urcat la Penuel şi le-a vorbit în acelaşi fel. Ei i-au răspuns cum îi răspunseseră cei din Sucot.<br/>


text:
Zebah şi Ţalmuna erau la Carcor împreună cu armata lor, cam cincisprezece mii de bărbaţi, toţi cei ce mai rămăseseră din armata fiilor răsăritului, căci au fost ucişi o sută douăzeci de mii de bărbaţi care scoteau sabia.<br/>


text:
Ghedeon s-a urcat pe drumul celor ce locuiesc în corturi, la est de Nobah şi de Iogbeha, şi a bătut armata care se credea la adăpost.<br/>


text:
Zebah şi Ţalmuna au fugit. Ghedeon i-a urmărit, a prins pe cei doi regi ai Madianului, Zebah şi Ţalmuna, şi a pus pe fugă toată armata.<br/>


text:
A prins dintre cei din Sucot pe un tânăr pe care l-a întrebat şi care i-a dat în scris numele conducătorilor şi bătrânilor din Sucot, şaptezeci şi şapte de bărbaţi.<br/>


text:
Apoi a venit la cei din Sucot şi a zis: Iată pe Zebah şi pe Ţalmuna, pentru care m-aţi batjocorit, zicând: Sunt oare mâinile lui Zebah şi Ţalmuna în mâna ta, ca să dăm pâine oamenilor tăi obosiţi?<br/>


text:
A luat pe bătrânii cetăţii, şi spini din deşert şi mărăcini, şi a disciplinat cu ei pe bărbaţii din Sucot.<br/>


text:
Apoi a zis lui Zebah şi lui Ţalmuna: Ce fel de oameni erau cei pe care i-aţi ucis la Tabor? Ei au răspuns: Erau ca tine, fiecare avea înfăţişarea unui fiu de rege.<br/>


text:
Şi el a zis: Erau fraţii mei, fiii mamei mele! Viu este Domnul că, dacă i-aţi fi lăsat cu viaţă, nu v-aş ucide.<br/>


text:
Şi a zis lui Ieter, întâiul lui născut: Scoală-te şi ucide-i! Dar tânărul nu şi-a scos sabia, pentru că-i era teamă, căci era încă un copil.<br/>


text:
Zebah şi Ţalmuna au zis: Scoală-te tu şi ucide-ne! Căci cum este omul aşa este şi puterea lui Şi Ghedeon s-a sculat şi a ucis pe Zebah şi Ţalmuna şi a luat ornamentele care erau pe gâtul cămilelor lor.<br/>


text:
Bărbaţii lui Israel au zis lui Ghedeon: Domneşte tu peste noi, tu şi fiul tău şi fiul fiului tău, pentru că tu ne-ai eliberat din mâna lui Madian.<br/>


text:
Dar Ghedeon le-a zis: Nu voi domni peste voi, nici fiii mei nu vor domni peste voi; Domnul va domni peste voi.<br/>


text:
Şi Ghedeon le-a zis: Am să vă fac o rugăminte: daţi-mi fiecare inelele de nas pe care le-aţi luat ca pradă. (Duşmanii aveau inele de aur, căci erau ismaeliţi.)<br/>


text:
Şi greutatea inelelor de aur pe care le-a cerut Ghedeon a fost de o mie şapte sute de sicii de aur, afară de ornamentele semilună, de brelocuri de aur şi hainele de purpură, pe care le purtau regii Madianului, şi afară de lănţişoarele de la gâtul cămilelor lor.<br/>


text:
Ghedeon a făcut din ele un efod şi l-a pus în cetatea lui, în Ofra, şi tot Israelul s-a desfrânat cu el acolo, aşa că a devenit o cursă pentru Ghedeon şi pentru casa lui.<br/>


text:
Astfel Madianul a fost supus înaintea copiilor lui Israel, şi n-au mai ridicat capul. Şi în timpul vieţii lui Ghedeon ţara a avut odihnă patruzeci de ani.<br/>


text:
Ghedeon a avut şaptezeci de fii, care au fost descendenţii lui direcţi, pentru că a avut mai multe soţii.<br/>


text:
Şi concubina lui, care era la Sihem, i-a născut de asemenea un fiu, căruia i-a pus numele Abimelec.<br/>


text:
Ghedeon, fiul lui Ioas, a murit după o bătrâneţe fericită; şi a fost îngropat în mormântul tatălui său Ioas, în Ofra, care era a familiei lui Abiezer.<br/>


text:
După moartea lui Ghedeon, copiii lui Israel s-au întors iarăşi şi s-au desfrânat după Baali, şi l-au luat pe Baal-Berit ca dumnezeu al lor.<br/>


text:
Şi copiii lui Israel nu şi-au adus aminte de Domnul Dumnezeul lor, care i-a eliberat din mâna tuturor duşmanilor care-i înconjurau;<br/>


text:
nici n-au arătat bunătate faţă de casa lui Ierubaal, adică Ghedeon, potrivit cu toată bunătatea pe care a arătat-o el faţă de Israel.<br/>


text:
Abimelec, fiul lui Ierubaal, s-a dus la Sihem, la fraţii mamei lui, şi a vorbit cu ei şi cu toată familia casei tatălui mamei sale, zicând:<br/>


text:
Vorbiţi, vă rog, în auzul tuturor locuitorilor Sihemului: Ce este mai bine pentru voi: Să domnească peste voi şaptezeci de bărbaţi, toţi fii ai lui Ierubaal, sau să domnească peste voi un singur bărbat? Şi aduceţi-vă aminte că eu sunt os din oasele voastre şi carne din carnea voastră.<br/>


text:
Şi fraţii mamei lui au spus pentru el toate cuvintele acestea m auzul tuturor locuitorilor din Sihem, şi inima lor s-a aplecat spre Abimelec; căci îşi ziceau: El este frate cu noi.<br/>


text:
I-au dat şaptezeci de sicii de argint din templul lui Baal-Berit, cu care Abimelec a tocmit nişte oameni fără căpătâi şi stricaţi, care-l urmau.<br/>


text:
Apoi s-a dus în casa tatălui său la Ofra şi a ucis pe fraţii săi, fiii lui Ierubaal, şaptezeci de oameni, pe aceeaşi piatră. N-a scăpat decât Iotam, cel mai tânăr fiu al lui Ierubaal, căci se ascunsese.<br/>


text:
Toţi locuitorii din Sihem şi toată casa lui Milo s-au strâns laolaltă şi au venit lângă stejarul din Sihem şi au făcut pe Abimelec rege.<br/>


text:
Când au spus lucrul acesta lui Iotam, el s-a dus şi s-a aşezat pe vârful Muntelui Garizim şi a strigat cu glas tare, zicându-le: Ascultaţi-mă, bărbaţi ai Sihemului, ca să vă asculte şi Dumnezeu pe voi.<br/>


text:
Copacii au plecat ca să ungă un rege şi să-l pună în fruntea lor. Ei au zis măslinului: Domneşte peste noi!<br/>


text:
Dar măslinul le-a răspuns: Să-mi părăsesc eu untdelemnul meu, cu care ei cinstesc pe Dumnezeu şi pe oameni, şi să mă duc să domnesc peste copaci?<br/>


text:
Dar smochinul le-a răspuns: Să-mi părăsesc eu dulceaţa mea şi rodul meu cel bun şi să mă duc să domnesc peste copaci?<br/>


text:
Dar viţa le-a răspuns: Să-mi părăsesc eu vinul, care înveseleşte pe Dumnezeu şi pe oameni, şi să mă duc să domnesc peste copaci?<br/>


text:
Şi spinul a răspuns copacilor: Dacă într-adevăr vreţi să mă ungeţi ca rege peste voi, atunci veniţi şi puneţi-vă încrederea în umbra mea; şi dacă nu, să iasă foc din spin şi să mistuie cedrii Libanului.<br/>


text:
Şi acum, dacă aţi lucrat cu adevăr şi cu sinceritate, făcând rege pe Abimelec, şi dacă v-aţi purtat bine faţă de Ierubaal şi de casa lui, şi dacă i-aţi făcut după faptele mâinilor lui,<br/>


text:
căci tatăl meu s-a luptat pentru voi, şi-a pus viaţa în primejdie şi v-a scăpat din mâna lui Madian –<br/>


text:
dar voi v-aţi ridicat astăzi împotriva casei tatălui meu, i-aţi ucis fiii, şaptezeci de bărbaţi, pe aceeaşi piatră, şi aţi făcut pe Abimelec, fiul sclavei sale, rege peste locuitorii Sihemului, pentru că este fratele vostru –<br/>


text:
dacă în adevăr şi cu integritate v-aţi purtat voi astăzi faţă de Ierubaal şi de casa lui, atunci bucuraţi-vă de Abimelec şi el să se bucure de voi!<br/>


text:
Dar dacă nu, foc să iasă din Abimelec şi să mistuie pe locuitorii Sihemului şi casa lui Milo; şi foc să iasă din locuitorii Sihemului şi din casa lui Milo şi să mistuie pe Abimelec!<br/>


text:
Atunci Dumnezeu a trimis un duh rău între Abimelec şi între locuitorii Sihemului, şi locuitorii Sihemului au fost necredincioşi faţă de Abimelec,<br/>


text:
pentru ca violenţa săvârşită faţă de cei şaptezeci de fii ai lui Ierubaal, împreună cu sângele lor, să cadă asupra lui Abimelec, fratele lor, care i-a ucis, şi asupra locuitorilor Sihemului, care l-au ajutat la uciderea fraţilor lui.<br/>


text:
Locuitorii Sihemului au pus la pândă împotriva lui, pe vârfurile munţilor, nişte oameni care jefuiau pe toţi cei ce treceau pe lângă ei. Şi lucrul acesta a fost spus lui Abimelec.<br/>


text:
Gaal, fiul lui Ebed, a venit cu fraţii săi şi au trecut la Sihem. Locuitorii Sihemului au avut încredere în el!<br/>


text:
Au ieşit la câmp, le-au cules viile, le-au călcat strugurii, s-au veselit, au intrat în casa dumnezeilor lor, au mâncat, au băut şi au blestemat pe Abimelec.<br/>


text:
Şi Gaal, fiul lui Ebed, zicea: Cine este Abimelec şi cine este Sihem, ca să slujim lui Abimelec? Nu este el fiul lui Ierubaal şi nu este Zebul îngrijitorul lui? Slujiţi bărbaţilor lui Hamor, tatăl lui Sihem, căci de ce i-am sluji lui Abimelec?<br/>


text:
O, dacă ar fi poporul acesta sub stăpânirea mea, l-aş îndepărta pe Abimelec. Şi lui Abimelec i-a zis: Strânge-ţi armata şi ieşi.<br/>


text:
Şi a trimis în secret nişte mesageri la Abimelec, ca să-i spună: Iată, Gaal, fiul lui Ebed, şi fraţii lui, au venit la Sihem şi, iată, au răsculat cetatea împotriva ta.<br/>


text:
Şi dimineaţa, la răsăritul soarelui, să te scoli devreme şi să năvăleşti asupra cetăţii. Şi când Gaal, şi poporul care este cu el, vor ieşi împotriva ta, să-i faci ce vei crede de cuviinţă.<br/>


text:
Abimelec, şi tot poporul care era cu el, au plecat noaptea şi s-au pus la pândă lângă Sihem, împărţiţi în patru cete.<br/>


text:
Gaal, fiul lui Ebed, a ieşit şi a stat la intrarea porţii cetăţii. Abimelec, şi tot poporul care era cu el, s-au ridicat din locul în care pândiseră.<br/>


text:
Când a văzut Gaal poporul, a zis lui Zebul: Iată, un popor se coboară din vârful munţilor. Şi Zebul i-a răspuns: Tu vezi umbra munţilor şi ţi se pare că sunt oameni.<br/>


text:
Gaal a vorbit din nou şi a zis: Vezi, se coboară un popor de pe înălţimile ţării şi o altă mulţime vine pe drumul Stejarului Ghicitorilor.<br/>


text:
Atunci Zebul i-a zis: Unde îţi este acum gura, cu care ai zis: Cine este Abimelec, ca să-i slujim? Nu este oare acesta poporul pe care-l dispreţuiai tu? Acum ieşi şi luptă-te cu el!<br/>


text:
Abimelec l-a urmărit si el a fugit dinaintea lui, şi mulţi oameni au căzut morţi până la intrarea cetăţii.<br/>


text:
Abimelec s-a oprit la Aruma, iar Zebul a alungat pe Gaal şi pe fraţii lui, ca să nu poată rămâne în Sihem.<br/>


text:
El şi-a luat poporul, l-a împărţit în trei grupe şi s-a dus la pândă în câmp; când s-a uitat şi a văzut că poporul ieşea din cetate, s-a ridicat împotriva lor si i-a bătut.<br/>


text:
Abimelec şi oamenii care erau cu el au înaintat şi au stat la intrarea porţii cetăţii; două dintre aceste cete s-au aruncat asupra oamenilor care erau în câmp şi i-au ucis.<br/>


text:
Abimelec a luptat împotriva acelei cetăţi toată ziua aceea; a luat cetatea şi a ucis poporul care se afla în ea, a dărâmat cetatea şi a presărat-o cu sare.<br/>


text:
Când au auzit locuitorii turnului Sihemului despre aceasta, au intrat în adăpostul templului dumnezeului Berit.<br/>


text:
Atunci Abimelec s-a urcat pe Muntele Ţalmon, el şi tot poporul care era cu el. Abimelec a luat o secure în mână, a tăiat o ramură de copac, a luat-o şi a pus-o pe umăr şi a zis către tot poporul care era cu el: Ceea ce vedeţi că fac eu, faceţi repede şi voi.<br/>


text:
Şi tot poporul a tăiat fiecare ramura sa, au mers după Abimelec şi le-au pus pe fortăreaţă. Au dat foc fortăreţei şi celor ce se aflau în ea. Aşa au murit toţi oamenii din turnul Sihemului, în număr de aproape o mie, bărbaţi şi femei.<br/>


text:
Apoi Abimelec a pornit împotriva Tebeţului, şi-a aşezat tabăra în jurul Tebeţului şi l-a capturat.<br/>


text:
Dar în mijlocul cetăţii era un turn tare. Toţi bărbaţii şi femeile, toţi locuitorii cetăţii, au fugit acolo, au încuiat porţile după ei şi s-au urcat pe acoperişul turnului.<br/>


text:
Abimelec a venit la turn şi a luptat împotriva lui, şi a înaintat cu putere până la uşa turnului ca să-i dea foc.<br/>


text:
Îndată el a chemat pe tânărul care-i purta armele şi i-a zis: Scoate-ţi sabia şi omoară-mă, ca să nu se zică despre mine: L-a omorât o femeie. Tânărul l-a străpuns cu sabia şi a murit.<br/>


text:
Astfel a făcut Dumnezeu să cadă asupra lui Abimelec răul pe care l-a făcut tatălui său, ucigând pe cei şaptezeci de fraţi ai lui.<br/>


text:
Şi Dumnezeu a făcut să cadă asupra capului oamenilor din Sihem tot răul pe care l-au făcut. Astfel s-a împlinit faţă de ei blestemul lui Iotam, fiul lui Ierubaal.<br/>


text:
După Abimelec s-a ridicat Tola, fiul lui Pua, fiul lui Dodo, bărbat din Isahar, ca să salveze pe Israel; el locuia la Şamir, în ţinutul muntos al lui Efraim.<br/>


text:
El avea treizeci de fii, care călăreau pe treizeci de mânji de măgari şi stăpâneau treizeci de cetăţi, numite şi azi cetăţile lui Iair şi aşezate în ţara Galaadului.<br/>


text:
Copiii lui Israel au făcut iarăşi ce este rău înaintea Domnului; au slujit Baalilor şi Astarteelor, dumnezeilor Siriei, dumnezeilor Sidonului, dumnezeilor Moabului, dumnezeilor fiilor lui Amon şi dumnezeilor filistenilor şi au părăsit pe Domnul şi nu L-au mai slujit.<br/>


text:
Mânia Domnului s-a aprins împotriva lui Israel, şi El i-a vândut în mâinile filistenilor şi în mâinile fiilor lui Amon.<br/>


text:
Ei au apăsat şi au asuprit pe copiii lui Israel în vremea aceea optsprezece ani, pe toţi copiii lui Israel care erau de cealaltă parte a Iordanului, în ţara amoriţilor, care este în Galaad.<br/>


text:
Fiii lui Amon au trecut Iordanul ca să lupte şi împotriva lui Iuda, împotriva lui Beniamin şi împotriva casei lui Efraim. Aşa că Israel era la mare strâmtorare.<br/>


text:
Copiii lui Israel au strigat către Domnul şi au zis: Am păcătuit împotriva Ta, căci am părăsit pe Domnul nostru şi am slujit Baalilor.<br/>


text:
Şi Domnul a zis copiilor lui Israel: Nu v-am eliberat Eu de egipteni, de amoriţi, de fiii lui Amon şi de filisteni?<br/>


text:
Şi când v-au asuprit sidoniţii, Amalec şi Maon, şi aţi strigat către Mine, nu v-am scăpat Eu din mâinile lor?<br/>


text:
Mergeţi şi strigaţi după dumnezeii pe care i-aţi ales; să vă scape ei în vremea necazului vostru.<br/>


text:
Şi copiii lui Israel au zis Domnului: Am păcătuit; fă-ne după cum crezi că este bine; numai scapă-ne, Te rugăm, astăzi!<br/>


text:
Şi au scos dumnezeii străini din mijlocul lor şi au slujit Domnului. Şi El n-a mai îndurat suferinţele lui Israel.<br/>


text:
Fiii lui Amon s-au strâns şi şi-au aşezat tabăra în Galaad. Copiii lui Israel s-au strâns şi şi-au aşezat tabăra la Miţpa.<br/>


text:
Poporul şi conducătorii Galaadului au zis unul către altul: Cine este omul care va începe lupta împotriva fiilor lui Amon? El va fi conducătorul tuturor locuitorilor din Galaad.<br/>


text:
Iefta, galaaditul, era un om viteaz. El era fiul unei prostituate. Şi Galaad era tatăl lui Iefta.<br/>


text:
Soţia lui Galaad i-a născut fii; şi când fiii soţiei lui Galaad au crescut, ei au alungat pe Iefta şi i-au zis: Tu nu vei avea moştenire în casa tatălui nostru, pentru că eşti fiul altei femei.<br/>


text:
Atunci Iefta a fugit dinaintea fraţilor lui şi a locuit în ţara Tob. Nişte oameni fără căpătâi s-au adunat la Iefta şi ieşeau cu el să prădeze.<br/>


text:
Şi când fiii lui Amon făceau război împotriva lui Israel, bătrânii Galaadului s-au dus să aducă pe Iefta din ţara Tob.<br/>


text:
Şi ei au zis lui Iefta: Vino să fii conducătorul nostru şi să luptăm împotriva fiilor lui Amon.<br/>


text:
Atunci Iefta a zis bătrânilor Galaadului: Oare nu m-aţi urât voi şi nu m-aţi alungat din casa tatălui meu? De ce veniţi acum la mine, când sunteţi în necaz?<br/>


text:
Şi bătrânii Galaadului au zis lui Iefta: Ne întoarcem acum la tine, ca să mergi cu noi şi să lupţi împotriva fiilor lui Amon, şi să fii conducătorul nostru peste toţi locuitorii Galaadului.<br/>


text:
Iefta a răspuns bătrânilor Galaadului: Dacă mă aduceţi înapoi ca să bat pe fiii lui Amon şi dacă Domnul îl va da în mâinile mele, voi fi eu oare conducătorul vostru?<br/>


text:
Bătrânii Galaadului au zis lui Iefta: Domnul să fie martor între noi; vom face negreşit după cuvântul tău.<br/>


text:
Şi Iefta s-a dus cu bătrânii Galaadului, şi poporul l-a făcut conducător şi mai-mare peste ei; şi Iefta şi-a spus toate cuvintele înaintea Domnului, la Miţpa.<br/>


text:
Şi Iefta a trimis mesageri la regele copiilor lui Amon, zicând: Ce ai cu mine, de vii împotriva mea ca să faci război împotriva ţării mele?<br/>


text:
Şi regele fiilor lui Amon a răspuns mesagerilor lui Iefta: Pentru că Israel a luat ţara mea, când s-a urcat din Egipt, de la Arnon până la Iaboc şi Iordan. Acum dă-mi înapoi acele teritorii în pace.<br/>


text:
şi i-au zis: Aşa vorbeşte Iefta: Israel n-a pus mâna pe ţara Moabului, nici pe ţara fiilor lui Amon.<br/>


text:
Deoarece, când s-a urcat Israel din Egipt, a mers prin deşert până la Marea Roşie şi a ajuns la Cades.<br/>


text:
Atunci Israel a trimis mesageri la regele Edomului, zicând: Lasă-mă să trec prin ţara ta. Dar regele Edomului n-a vrut. A trimis şi la regele Moabului, şi nici el n-a vrut. Şi Israel a rămas la Cades.<br/>


text:
Apoi au mers prin deşert, au ocolit ţara Edomului şi ţara Moabului, şi au ajuns în partea de est a ţării Moabului, şi-au aşezat tabăra dincolo de Arnon, dar n-au intrat pe teritoriul Moabului, căci Arnonul era graniţa Moabului.<br/>


text:
Israel a trimis mesageri lui Sihon, regele amoriţilor, regele Hesbonului. Şi Israel i-a zis: Lasă-mă, te rog, să trec prin ţara ta până la locul unde merg.<br/>


text:
Dar Sihon n-a avut încredere în Israel ca să-l lase să treacă prin ţinutul lui, aşa că Sihon şi-a adunat tot poporul, şi-a aşezat tabăra la Iahaţ şi a luptat împotriva lui Israel.<br/>


text:
Domnul Dumnezeul lui Israel, a dat pe Sihon şi pe tot poporul lui în mâinile lui Israel, şi ei i-au bătut. Astfel Israel a luat în stăpânire toată ţara amoriţilor, pe locuitorii acelei ţări.<br/>


text:
Au pus mâna pe tot ţinutul amoriţilor, de la Arnon până la Iaboc, şi de la deşert până la Iordan.<br/>


text:
Şi acum, când Domnul Dumnezeul lui Israel a alungat pe amoriţi dinaintea poporului Său Israel, mai vrei tu să le stăpâneşti ţara?<br/>


text:
Oare tu nu stăpâneşti ceea ce-ţi dă în stăpânire dumnezeul tău Chemoş? Tot aşa, pe oricine a alungat Domnul, Dumnezeul nostru, dinaintea noastră, pe aceia îi vom stăpâni!<br/>


text:
Eşti tu mai bun decât Balac, fiul lui Ţipor, regele Moabului? S-a certat el cu Israel sau a făcut el război împotriva lui?<br/>


text:
Iată că sunt trei sute de ani de când locuieşte Israel la Hesbon şi în satele din jurul lui, la Aroer şi în satele din jurul lui, şi în toate cetăţile care sunt pe malul Arnonului: de ce nu i le-aţi luat în tot timpul acesta?<br/>


text:
Eu n-am păcătuit împotriva ta, dar tu îmi faci rău, luptând împotriva mea. Domnul, Judecătorul, să judece astăzi între copiii lui Israel şi fiii lui Amon.<br/>


text:
Atunci Duhul Domnului a venit peste Iefta, care a străbătut Galaadul şi Manase, a trecut la Miţpe, în Galaad, şi din Miţpe, din Galaad, a pornit împotriva fiilor lui Amon.<br/>


text:
oricine va ieşi pe porţile casei mele înaintea mea, când mă voi întoarce în pace de la fiii lui Amon, va fi al Domnului şi-l voi aduce ardere-de-tot.<br/>


text:
Şi el i-a bătut de la Aroer până spre Minit, loc cu douăzeci de cetăţi, şi până la Abel-Cheramim. Şi fiii lui Amon au fost supuşi înaintea copiilor lui Israel.<br/>


text:
Iefta s-a întors acasă la Miţpa şi, iată, fiica sa i-a ieşit în întâmpinare cu tamburine şi jocuri. Ea era singurul lui copil; n-avea afară de ea nici fii, nici alte fiice.<br/>


text:
Când a văzut-o, şi-a rupt hainele şi a zis: Ah, fiica mea! M-ai adus într-o stare josnică şi eşti unul dintre cei care mă tulbură; căci am făcut un jurământ Domnului <n>{Lit: <i>căci mi-am deschis gura către Domnul</i>}</n> şi nu-l mai pot lua înapoi.<br/>


text:
Şi ea i-a zis: Tată, dacă ai făcut un jurământ Domnului, fă-mi potrivit cu ceea ce ţi-a ieşit din gură, acum când Domnul te-a răzbunat pe duşmanii tăi, pe fiii lui Amon.<br/>


text:
Şi ea a zis tatălui ei: Fă-mi un singur lucru: lasă-mă singură două luni, ca să mă duc în munţi şi să-mi plâng fecioria cu tovarăşele mele.<br/>


text:
El i-a zis: Du-te! Şi a lăsat-o să meargă pentru două luni. Ea s-a dus cu tovarăşele ei şi şi-a plâns fecioria în munţi.<br/>


text:
După cele două luni, s-a întors la tatăl ei şi el a împlinit cu ea jurământul pe care-l făcuse. Şi ea n-a cunoscut bărbat. De atunci s-a făcut în Israel obiceiul<br/>


text:
că, în fiecare an, fiicele lui Israel se duc să plângă pe fiica lui Iefta, galaaditul, patru zile pe an.<br/>


text:
Bărbaţii lui Efraim s-au strâns laolaltă, au pornit spre nord şi au zis lui Iefta: De ce te-ai dus să lupţi împotriva fiilor lui Amon, fără să ne fi chemat şi pe noi să mergem cu tine? Vom da foc casei tale şi te vom arde împreună cu ea.<br/>


text:
Şi Iefta le-a răspuns: Eu şi poporul meu am avut mari lupte cu fiii lui Amon; şi când v-am chemat, nu m-aţi scăpat din mâinile lor.<br/>


text:
Şi când am văzut că n-ai vrut să mă ajuţi, mi-am pus viaţa în joc şi am pornit împotriva fiilor lui Amon, şi Domnul i-a dat în mâna mea. De ce vă urcaţi deci azi împotriva mea ca să vă luptaţi cu mine?<br/>


text:
Iefta a strâns pe toţi bărbaţii Galaadului şi a început lupta cu Efraim. Bărbaţii Galaadului au bătut pe Efraim, pentru că efraimiţii ziceau: Voi, galaadiţii, sunteţi nişte fugari ai lui Efraim, în mijlocul efraimiţilor şi în mijlocul manasiţilor!<br/>


text:
Şi galaadiţii au pus mâna pe vadurile Iordanului dinspre Efraim. Şi când unul din fugarii lui Efraim zicea: Lasă-mă să trec!, bărbaţii Galaadului îl întrebau: Eşti efraimit? Dacă răspundea: Nu,<br/>


text:
atunci îi ziceau: Ei bine, zi Şibolet. Şi el zicea: Sibolet, căci nu putea să-l pronunţe bine. Atunci bărbaţii Galaadului îl apucau şi-l înjunghiau lângă vadurile Iordanului. Astfel au pierit în vremea aceea patruzeci şi două de mii de bărbaţi din Efraim.<br/>


text:
Iefta a judecat pe Israel şase ani; apoi, Iefta galaaditul a murit şi a fost îngropat în una din cetăţile Galaadului.<br/>


text:
El a avut treizeci de fii şi treizeci de fiice, pe care le-a căsătorit în afară şi a adus pentru fiii lui treizeci de fete din afară. El a judecat pe Israel şapte ani.<br/>


text:
El a avut patruzeci de fii şi treizeci de nepoţi, care călăreau pe şaptezeci de mânji de măgari. El a judecat pe Israel opt ani.<br/>


text:
Apoi, Abdon, fiul lui Hilel, piratonitul, a murit şi a fost îngropat la Piraton, în ţara lui Efraim, în ţinutul muntos al amaleciţilor.<br/>


text:
Copiii lui Israel au făcut iarăşi ce este rău înaintea Domnului; şi Domnul i-a dat în mâinile filistenilor timp de patruzeci de ani.<br/>


text:
Şi era un om în Ţoreea, din familia daniţilor, care se numea Manoah. Soţia lui era stearpă şi nu năştea.<br/>


text:
Îngerul Domnului S-a arătat femeii şi i-a zis: Iată, tu eşti stearpă şi n-ai copii; dar vei rămâne însărcinată şi vei naşte un fiu.<br/>


text:
Acum ia bine seama, te rog, să nu bei nici vin, nici băutură tare, şi să nu mănânci nimic necurat.<br/>


text:
Căci vei rămâne însărcinată şi vei naşte un fiu. Briciul nu va trece peste capul lui, pentru că acest copil va fi închinat lui Dumnezeu din pântecele mamei lui; şi el va începe să elibereze pe Israel din mâna filistenilor.<br/>


text:
Femeia a mers şi a spus soţului ei, zicând: Un om al lui Dumnezeu a venit la mine şi înfăţişarea lui era ca înfăţişarea unui înger al lui Dumnezeu, foarte înfricoşătoare. Dar nu l-am întrebat de unde este, nici nu mi-a spus numele lui.<br/>


text:
Dar mi-a zis: Iată, vei rămâne însărcinată şi vei naşte un fiu; şi acum să nu bei nici vin, nici băutură tare şi să nu mănânci nimic necurat, pentru că acest copil va fi închinat lui Dumnezeu din pântecele mamei lui, până în ziua morţii lui.<br/>


text:
Atunci Manoah s-a rugat Domnului şi a zis: O, Domnul meu, lasă, Te rog, să mai vină o dată la noi omul lui Dumnezeu pe care l-ai trimis şi să ne înveţe ce să facem cu copilul care se va naşte!<br/>


text:
Dumnezeu a ascultat rugăciunea lui Manoah şi Îngerul lui Dumnezeu a venit iarăşi la femeie pe când şedea într-un ogor; dar Manoah, soţul ei, nu era cu ea.<br/>


text:
Femeia a alergat repede şi a spus soţului ei, zicând: Iată, omul care venise în cealaltă zi la mine, mi s-a arătat iarăşi.<br/>


text:
Manoah s-a ridicat şi a mers după soţia lui, şi când a ajuns la omul acela, a zis: Tu eşti omul care ai vorbit femeii acesteia? Şi El a răspuns: Eu sunt.<br/>


text:
Manoah a zis: Acum, când se vor împlini cuvintele Tale, care va fi felul de viaţă al copilului şi ce va trebui el să facă?<br/>


text:
Să nu guste nici un rod din viţă, să nu bea nici vin, nici băutură tare, şi să nu mănânce nimic necurat; să păzească tot ce i-am poruncit.<br/>


text:
Atunci Manoah a zis Îngerului Domnului: Dă-ne voie, Te rog, să Te oprim, ca să-Ţi pregătim un ied.<br/>


text:
Şi Îngerul Domnului a răspuns lui Manoah: Chiar dacă M-ai opri, n-aş mânca din pâinea ta; dar dacă vrei să aduci o ardere-de-tot, s-o aduci Domnului. Căci Manoah nu ştia că era Îngerul Domnului.<br/>


text:
Şi Manoah a zis Îngerului Domnului: Care-Ţi este numele, ca să-Ţi aducem cinste când se va împlini Cuvântul Tău?<br/>


text:
Atunci Manoah a luat iedul şi darul de mâncare şi a adus jertfă Domnului pe stâncă. Şi Îngerul a făcut o minune în timp ce Manoah şi soţia lui priveau.<br/>


text:
Căci, pe când se înălţa flacăra de pe altar spre cer, Îngerul Domnului S-a înălţat în flacăra altarului. Când Manoah şi soţia lui au văzut lucrul acesta, au căzut cu faţa la pământ.<br/>


text:
Îngerul Domnului nu S-a mai arătat lui Manoah şi soţiei lui. Atunci Manoah a ştiut că a fost Îngerul Domnului.<br/>


text:
Dar soţia lui i-a zis: Dacă ar fi vrut Domnul să ne omoare, n-ar fi primit din mâinile noastre arderea-de-tot şi darul de mâncare, nici nu ne-ar fi arătat toate aceste lucruri, nici nu ne-ar fi lăsat să auzim acum lucruri ca acestea.<br/>


text:
El a venit înapoi şi a spus tatălui său şi mamei sale, zicând: Am văzut la Timna o femeie dintre fetele filistenilor; şi acum să mi-o luaţi de soţie.<br/>


text:
Tatăl său şi mama sa i-au zis: Nu este nici o femeie între fetele fraţilor tăi şi în tot poporul nostru, de te duci să-ţi iei soţie dintre filisteni, care sunt necircumcişi? Şi Samson a zis tatălui său: Ia-mi-o, căci ea îmi place.<br/>


text:
Tatăl său şi mama sa nu ştiau că lucrul acesta venea de la Domnul; căci Samson căuta un motiv de ceartă din partea filistenilor. În vremea aceea filistenii stăpâneau peste Israel.<br/>


text:
Samson s-a coborât împreună cu tatăl său şi cu mama sa la Timna. Când au ajuns la viile din Timna, iată, i-a ieşit înainte un leu tânăr, mugind.<br/>


text:
Duhul Domnului a venit peste Samson şi fără să aibă ceva în mână, a sfâşiat leul cum se sfâşie un ied. Dar n-a spus tatălui său şi mamei sale ce făcuse.<br/>


text:
După un timp, s-a dus iarăşi la Timna ca s-o ia şi s-a abătut ca să vadă hoitul leului. Şi iată, în trupul leului era un roi de albine şi miere.<br/>


text:
A luat mierea în mână şi a mâncat-o pe drum; şi când a ajuns la tatăl său şi la mama sa, le-a dat şi au mâncat şi ei din ea; dar nu le-a spus că luase mierea din trupul leului.<br/>


text:
Tatăl lui Samson s-a coborât la femeia aceea. Şi acolo Samson a făcut o petrecere, căci aşa obişnuiau tinerii să facă.<br/>


text:
Şi Samson le-a zis: Am să vă spun o ghicitoare. Dacă mi-o veţi ghici în cele şapte zile ale petrecerii şi dacă o veţi dezlega, vă voi da treizeci de cămăşi şi treizeci de haine de schimb.<br/>


text:
Dar dacă n-o veţi ghici, să-mi daţi voi treizeci de cămăşi şi treizeci de haine de schimb. Şi ei i-au zis: Spune-ne ghicitoarea, ca s-o auzim.<br/>


text:
Şi în ziua a şaptea, au zis soţiei lui Samson: Înduplecă pe soţul tău să ne dezlege ghicitoarea, altfel te vom arde pe tine şi casa tatălui tău. Ne-aţi invitat aici ca să ne jefuiţi, nu-i aşa?<br/>


text:
Soţia lui Samson plângea lângă el şi zicea: Tu n-ai decât ură pentru mine şi nu mă iubeşti; ai spus o ghicitoare copiilor poporului meu şi mie nu mi-ai dezlegat-o! Şi el i-a răspuns: Iată, n-am dezlegat-o nici tatălui meu, nici mamei mele, şi atunci să ţi-o dezleg ţie?<br/>


text:
Ea a plâns lângă el tot timpul celor şapte zile cât a ţinut petrecerea. Şi în ziua a şaptea, i-a dezlegat-o, căci îl necăjea. Şi ea a dezlegat copiilor poporului ei ghicitoarea.<br/>


text:
Oamenii din cetate au zis lui Samson în ziua a şaptea, înainte de apusul soarelui: Ce este mai dulce decât mierea şi ce este mai tare decât leul? Şi el le-a zis: Dacă n-aţi fi arat cu juncana mea, nu mi-aţi fi dezlegat ghicitoarea.<br/>


text:
Şi Duhul Domnului a venit peste el şi s-a coborât la Ascalon. Acolo a ucis treizeci de oameni, le-a luat hainele şi a dat hainele de schimb celor ce dezlegaseră ghicitoarea. Era aprins de mânie, şi s-a urcat la casa tatălui său.<br/>


text:
După un timp, pe vremea seceratului grâului, Samson s-a dus să-şi vadă soţia, şi i-a dus un ied. Şi el a zis: Vreau să intru în camera soţiei mele. Dar tatăl ei nu l-a lăsat să intre.<br/>


text:
Şi tatăl ei a zis: Am crezut că o urăşti; de aceea, am dat-o tovarăşului tău. Nu este sora ei cea mai tânără mai frumoasă ca ea? Ia-o, te rog, în locul ei.<br/>


text:
Şi Samson a plecat şi a prins trei sute de vulpi, a luat nişte făclii apoi a legat vulpile coadă de coadă şi a pus câte o făclie la mijloc între cele două cozi.<br/>


text:
A aprins făcliile, a dat drumul vulpilor în grânele filistenilor şi a aprins astfel atât grâul din stoguri cât şi cel ce sta în picioare, precum şi grădinile de măslini.<br/>


text:
Atunci filistenii au zis: Cine a făcut lucrul acesta? Şi ei au răspuns: Samson, ginerele timneanului, pentru că acesta i-a luat soţia şi a dat-o tovarăşului lui. Şi filistenii s-au urcat şi au ars-o pe ea şi pe tatăl ei.<br/>


text:
Şi el i-a bătut fără milă până i-a ucis; apoi s-a coborât şi a locuit în crăpătura stâncii Etam.<br/>


text:
Bărbaţii din Iuda au zis: De ce vă urcaţi împotriva noastră? Ei au răspuns: Ne-am urcat să legăm pe Samson şi să-i facem cum ne-a făcut el nouă.<br/>


text:
Atunci s-au coborât trei mii de bărbaţi din Iuda la crăpătura stâncii Etam şi au zis lui Samson: Nu ştii că filistenii domnesc peste noi? De ce ne-ai făcut lucrul acesta? El le-a zis: Le-am făcut aşa cum mi-au făcut şi ei mie.<br/>


text:
Şi ei i-au zis: Ne-am coborât ca să te legăm şi să te dăm în mâinile filistenilor. Şi Samson le-a zis: Juraţi-mi că nu mă veţi omorî.<br/>


text:
Ei i-au vorbit, zicând: Nu! Te vom lega numai şi te vom da pe mâna lor, dar nu te vom omorî. L-au legat cu două funii noi şi l-au scos din stâncă.<br/>


text:
Când au ajuns la Lehi, filistenii au început să strige împotriva lui. Atunci Duhul Domnului a venit peste el şi frânghiile pe care le avea la braţe s-au făcut ca nişte fire de in ars în foc, şi legăturile i-au căzut de pe mâini.<br/>


text:
Şi el a găsit o falcă de măgar neuscată încă, a întins mâna şi a luat-o şi a ucis cu ea o mie de oameni.<br/>


text:
Apoi Samson a zis: Cu o falcă de măgar, grămezi peste grămezi. Cu o falcă de măgar, am ucis o mie de oameni.<br/>


text:
După ce a sfârşit de vorbit, a aruncat falca din mână. Şi locul acela s-a numit Ramat-Lehi (Aruncarea fălcii).<br/>


text:
Fiindu-i foarte sete, el a strigat către Domnul, zicând: Tu ai dat această mare eliberare în mâna servului tău şi acum să mor de sete şi să cad în mâinile celor necircumcişi?<br/>


text:
Dar Dumnezeu a despicat crăpătura stâncii din Lehi şi a ieşit apă din ea; şi când a băut, şi-a recăpătat puterea şi s-a înviorat. De aceea, el a numit izvorul acela En-Hacore (Izvorul celui ce strigă), care este şi astăzi la Lehi.<br/>


text:
S-a spus oamenilor din Gaza, zicând: Samson a venit aici. L-au înconjurat şi au pândit toată noaptea la poarta cetăţii. Au stat liniştiţi toată noaptea şi au zis: Când se va lumina de ziuă, îl vom omorî.<br/>


text:
Samson a dormit până la miezul nopţii. La miezul nopţii s-a deşteptat şi a apucat porţile cetăţii cu amândoi stâlpii, le-a scos împreună cu zăvorul, le-a pus pe umeri şi le-a dus pe vârful muntelui din faţa Hebronului.<br/>


text:
Domnitorii filistenilor s-au urcat la ea şi i-au zis: Înduplecă-l! şi află de unde vine puterea lui cea mare şi cum îl vom putea învinge, ca să-l legăm şi să-l slăbim, şi-ţi vom da fiecare câte o mie o sută de sicii de argint.<br/>


text:
Dalila a zis lui Samson: Spune-mi, te rog, de unde vine puterea ta cea mare şi cu ce ar trebui să fii legat ca să fii biruit?<br/>


text:
Samson i-a zis: Dacă aş fi legat cu şapte funii noi, care să nu fie uscate, aş slăbi şi aş fi ca oricare alt om.<br/>


text:
Domnitorii filistenilor au adus Dalilei şapte funii noi, neuscate încă. Şi ea l-a legat cu aceste funii.<br/>


text:
Nişte oameni stăteau la pândă la ea în cameră. Ea i-a zis: Filistenii sunt asupra ta, Samson! Dar el a rupt frânghiile, cum se rupe o aţă de câlţi când se atinge de foc. Şi astfel n-au ştiut de unde-i venea puterea.<br/>


text:
Atunci Dalila a zis lui Samson: Iată, m-ai înşelat şi mi-ai spus minciuni. Acum spune-mi, te rog, arată-mi cum trebuie să fii legat.<br/>


text:
El i-a zis: Dacă aş fi legat cu funii noi, care să nu fi fost întrebuinţate niciodată, aş slăbi şi aş fi ca oricare alt om.<br/>


text:
Dalila a luat nişte funii noi şi l-a legat cu ele. Apoi a zis: Filistenii sunt asupra ta, Samson! Căci oamenii stăteau la pândă în cameră. Dar el a rupt frânghiile de la braţe ca pe o aţă.<br/>


text:
Atunci Dalila a zis lui Samson: Până acum ţi-ai bătut joc de mine şi mi-ai spus minciuni. Spune-mi cu ce trebuie să fii legat. El i-a zis: Dacă vei ţese cele şapte şuviţe de păr din capul meu în urzeala ţesăturii.<br/>


text:
Şi ea le-a pironit cu un cui de lemn în pământ. Apoi i-a zis: Filistenii sunt asupra ta, Samson! El s-a trezit din somn şi a smuls cuiul de lemn din pământ cu urzeală cu tot.<br/>


text:
Ea i-a zis: Cum poţi spune: Te iubesc, când inima ta nu este cu mine? Iată, de trei ori ţi-ai bătut joc de mine şi nu mi-ai spus de unde vine puterea ta cea mare.<br/>


text:
Şi pentru că-l necăjea şi-l chinuia în fiecare zi cu vorbele sale, sufletul lui s-a umplut de o nelinişte de moarte;<br/>


text:
şi-a deschis toată inima faţă de ea şi i-a zis: Briciul n-a trecut peste capul meu, pentru că sunt închinat Domnului din pântecele mamei mele. Dacă aş fi ras, puterea m-ar părăsi, aş slăbi şi aş fi ca oricare alt om.<br/>


text:
Când Dalila a văzut că el i-a spus tot ce era în inima lui, a trimis să cheme pe domnitorii filistenilor, zicând: Urcaţi-vă din nou, căci mi-a spus tot ce este în inima lui. Atunci domnitorii filistenilor s-au urcat la ea şi au adus şi argintul cu ei.<br/>


text:
Ea l-a adormit pe genunchii ei, a chemat pe un om şi a pus să-i radă cele şapte şuviţe ale capului lui; ea a început astfel să-l slăbească şi puterea l-a părăsit.<br/>


text:
Atunci ea a zis: Filistenii sunt asupra ta, Samson! Şi el s-a trezit din somn şi a zis: Voi ieşi afară ca altădată şi mă voi scutura ca să mă scap. El însă nu ştia că Domnul Se depărtase de la el.<br/>


text:
Dar filistenii l-au apucat, i-au scos ochii, l-au coborât la Gaza şi l-au legat cu nişte lanţuri de aramă. Şi el învârtea la râşniţă în închisoare.<br/>


text:
Şi domnitorii filistenilor s-au strâns ca să aducă o mare jertfă dumnezeului lor Dagon, şi ca să se bucure, căci ziceau: Dumnezeul nostru a dat în mâinile noastre pe Samson, duşmanul nostru.<br/>


text:
Şi când l-a văzut poporul, au lăudat pe dumnezeul lor, zicând: Dumnezeul nostru a dat în mâinile noastre pe duşmanul nostru, pe acela care ne distrugea ţara şi care omora pe mulţi dintre noi.<br/>


text:
Şi cum inima lor era voioasă, au zis: Chemaţi pe Samson, ca să ne înveselească! Au scos pe Samson din închisoare şi el a jucat înaintea lor. Ei l-au pus să stea între stâlpii casei.<br/>


text:
Atunci Samson a zis tânărului care-l ţinea de mână: Lasă-mă să mă prind de stâlpii pe care se sprijină casa şi să mă reazem de ei.<br/>


text:
Casa era plină de bărbaţi şi de femei; şi toţi domnitorii filistenilor erau acolo; pe acoperiş erau aproape trei mii de persoane, bărbaţi şi femei, care-l priveau pe Samson în timp ce-i înveselea.<br/>


text:
Atunci Samson a strigat către Domnul şi a zis: O, Doamne, Dumnezeule, adu-Ţi aminte de mine, Te rog, şi întăreşte-mă numai de data aceasta, o, Dumnezeule, ca să mă răzbun pe filisteni pentru cei doi ochi ai mei!<br/>


text:
Şi Samson a îmbrăţişat amândoi stâlpii de la mijloc, pe care se sprijinea casa, şi s-a rezemat de ei, de unul cu dreapta lui şi de celălalt cu stânga lui.<br/>


text:
Şi Samson a zis: Să mor împreună cu filistenii! S-a aplecat cu toată puterea şi casa a căzut peste domnitori şi peste toţi oamenii care erau înăuntru. Cei pe care i-a omorât la moartea lui au fost mai mulţi decât cei pe care-i omorâse tot timpul vieţii lui.<br/>


text:
Fraţii lui şi toată casa tatălui lui s-au coborât şi l-au luat. Când s-au urcat înapoi, l-au îngropat între Ţoreea şi Eştaol, în mormântul tatălui său, Manoah. El fusese judecător în Israel douăzeci de ani.<br/>


text:
Şi el a zis mamei sale: Cei o mie o sută de arginţi care ţi s-au luat şi pentru care ai blestemat chiar în auzul urechilor mele, iată, argintul acesta este în mâinile mele, eu îl luasem. Şi mama sa a zis: Binecuvântat să fie fiul meu de Domnul!<br/>


text:
El a dat înapoi mamei sale cei o mie o sută de sicii de argint şi mama lui a zis: Închin Domnului argintul din mâna mea pentru fiul meu, ca să fac cu el un chip cioplit şi un chip turnat; şi astfel ţi-l voi da înapoi.<br/>


text:
Când a înapoiat argintul mamei lui, mama lui a luat două sute de sicii de arginţi şi l-a dat argintarului care a făcut din el un chip cioplit şi un chip turnat: şi chipurile au stat în casa lui Mica.<br/>


text:
Mica acesta avea o casă a dumnezeilor; a făcut un efod şi terafimi şi a consacrat ca preot pe unul din fiii lui.<br/>


text:
Era un tânăr în Betleemul lui Iuda, din familia lui Iuda, care era levit, şi locuia pentru o vreme acolo.<br/>


text:
Omul acesta a plecat din cetatea Betleemului lui Iuda, ca să locuiască unde-şi va găsi loc. Pe când călătorea, a ajuns la casa lui Mica, în ţinutul muntos al lui Efraim.<br/>


text:
Şi Mica i-a zis: De unde vii? Şi el i-a răspuns: Eu sunt levit din Betleemul lui Iuda şi merg să locuiesc unde voi găsi loc.<br/>


text:
Atunci Mica i-a zis: Rămâi la mine ca tu să-mi fii tată şi preot, şi eu îţi voi da zece sicii de argint pe an, hainele de care vei avea nevoie şi mijloacele de trai.<br/>


text:
În zilele acelea nu era rege în Israel; şi în zilele acelea seminţia daniţilor îşi căuta o moştenire unde să locuiască, căci până în ziua aceea nu-i căzuse la sorţi nici o moştenire în mijlocul seminţiilor lui Israel.<br/>


text:
Fiii lui Dan au trimis din numărul lor, din familiile lor, cinci bărbaţi, oameni viteji din Ţoreea şi Eştaol, ca să cunoască şi să cerceteze ţara. Ei le-au zis: Duceţi-vă şi cercetaţi ţara. Ei au ajuns în ţinutul muntos al lui Efraim, la casa lui Mica, şi au rămas acolo peste noapte.<br/>


text:
Când erau aproape de casa lui Mica, au recunoscut vocea tânărului levit, s-au apropiat şi i-au zis: Cine te-a adus aici? Ce faci tu în locul acesta? Şi ce ai aici?<br/>


text:
Şi el le-a răspuns: Mica mi-a făcut cutare şi cutare lucru, mi-a dat o plată şi eu îi sunt preot.<br/>


text:
Şi ei i-au zis: Întreabă, te rugăm, pe Dumnezeu, ca să ştim dacă vom reuşi în călătoria noastră.<br/>


text:
Şi preotul le-a răspuns: Mergeţi în pace; călătoria pe care o faceţi este sub privirea Domnului <n>{Lit: <i>este înaintea Domnului</i>}</n>.<br/>


text:
Cei cinci oameni au plecat şi au ajuns la Lais. Au văzut poporul de acolo locuind în siguranţă, în felul sidoniţilor, liniştit şi fără grijă; căci în ţară nu era stăpânitor care să-i poată umili în vreun fel; erau departe de sidoniţi şi n-aveau nici o legătură cu alţi oameni.<br/>


text:
Şi ei au răspuns: Haideţi să ne urcăm împotriva lor; căci am văzut ţara şi, iată, este foarte bună. Ce! Staţi şi nu ziceţi nimic? Nu întârziaţi a merge şi a intra în ţară ca s-o stăpâniţi!<br/>


text:
Când veţi intra în ea, veţi da peste un popor care stă fără frică. Ţara este mare şi Dumnezeu a dat-o în mâinile voastre; este un loc din care nu lipseşte nimic din cele ce sunt pe pământ.<br/>


text:
Şi au plecat de acolo, din familia daniţilor, din Ţoreea şi Eştaol, şase sute de oameni, încinşi cu armele lor de război.<br/>


text:
S-au urcat şi şi-au aşezat tabăra la Chiriat-Iearim, în Iuda. De aceea, locul acesta, care este înapoia lui Chiriat-Iearim, a fost numit până în ziua de astăzi Mahane-Dan (Tabăra lui Dan).<br/>


text:
Atunci cei cinci oameni care se duseseră să cerceteze ţara Lais, au luat cuvântul şi au zis fraţilor lor: Ştiţi că în casele acestea este un efod, terafimi, un chip cioplit şi un chip turnat? Vedeţi acum ce aveţi de făcut.<br/>


text:
Şi s-au abătut pe acolo, au intrat în casa tânărului levit, în casa lui Mica, şi l-au întrebat de sănătate.<br/>


text:
Şi cei şase sute de oameni dintre fiii lui Dan, încinşi cu armele lor de război, stăteau la intrarea porţii.<br/>


text:
Şi cei cinci oameni care se duseseră să cerceteze ţara, s-au urcat şi au intrat în casă; au luat chipul cioplit, efodul, terafimii şi chipul turnat, în timp ce preotul era la intrarea porţii cu cei şase sute de oameni încinşi cu armele lor de război.<br/>


text:
Când au intrat în casa lui Mica şi au luat chipul cioplit, efodul, terafimii şi chipul turnat, preotul le-a zis: Ce faceţi?<br/>


text:
Şi ei i-au răspuns: Taci, pune-ţi mâna la gură, vino cu noi şi fii părintele şi preotul nostru. Este mai bine să fii preot la casa unui singur om, sau să fii preotul unei seminţii şi al unei familii în Israel?<br/>


text:
Preotul s-a bucurat în inima lui; a luat efodul, terafimii şi chipul cioplit şi s-a dus în mijlocul poporului.<br/>


text:
După ce se depărtaseră bine de casa lui Mica, oamenii care locuiau în casele de lângă casa lui Mica s-au strâns şi au urmărit pe fiii lui Dan.<br/>


text:
Au strigat după fiii lui Dan, care s-au întors şi au zis lui Mica: Ce ai şi ce înseamnă mulţimea aceasta de oameni?<br/>


text:
El a răspuns: Voi mi-aţi luat dumnezeii pe care i-am făcut şi pe preot şi aţi plecat; ce-mi mai rămâne mie? Şi cum îmi puteţi spune: Ce-i cu tine?<br/>


text:
Şi fiii lui Dan i-au zis: Să nu-ţi auzim glasul în mijlocul nostru, căci altfel nişte oameni mânioşi se vor arunca asupra ta şi te vor nimici şi pe tine si pe cei din casa ta.<br/>


text:
Şi fiii lui Dan şi-au văzut mai departe de drum. Mica, văzând că sunt mai tari decât el, s-a întors şi a venit acasă.<br/>


text:
Au luat deci lucrurile pe care le făcuse Mica şi pe preotul care era în slujba lui şi s-au aruncat asupra Laisului, asupra unui popor liniştit şi în pace; l-au trecut prin ascuţişul săbiei şi au ars cetatea.<br/>


text:
Şi n-a fost nimeni s-o salveze, căci era departe de Sidon şi locuitorii ei n-aveau nici o legătură cu alţi oameni: ea era în valea care se întinde spre Bet-Rehob. Fiii lui Dan au zidit din nou cetatea şi au locuit în ea.<br/>


text:
Şi ei au pus cetăţii numele Dan, după numele lui Dan, părintele lor, care s-a născut în Israel; dar mai înainte cetatea se numea Lais.<br/>


text:
Şi fiii lui Dan au înălţat pentru ei chipul cioplit; şi Ionatan, fiul lui Gherşon, fiul lui Manase, el şi fiii lui au fost preoţii seminţiei lui Dan, până în ziua ducerii în captivitate a ţării.<br/>


text:
Şi ei au înălţat chipul cioplit pe care l-a făcut Mica pentru toată perioada cât a fost Casa lui Dumnezeu la Silo.<br/>


text:
În zilele acelea, când nu era rege în Israel, un levit care locuia la marginea ţinutului muntos al lui Efraim, şi-a luat o femeie concubină din Betleemul lui Iuda.<br/>


text:
Dar concubina nu i-a fost credincioasă, şi s-a dus de la el în casa tatălui ei în Betleemul lui Iuda, unde a rămas timp de patru luni.<br/>


text:
Soţul ei s-a ridicat şi s-a dus la ca, pentru a-i vorbi cu bunătate şi s-o aducă înapoi. Cu el mai era servul lui şi o pereche de măgari. La l-a adus în casa tatălui ei şi, când l-a văzut tatăl femeii aceleia tinere, l-a primit cu bucurie.<br/>


text:
Şi socrul său, tatăl acelei femei tinere, l-a ţinut la el trei zile. Au mâncat, au băut şi au rămas acolo.<br/>


text:
A patra zi, s-au deşteptat dis-de-dimineaţă şi levitul se pregătea să plece. Tatăl tinerei femei a zis ginerelui său: Ia o bucată de pâine, ca să prinzi la inimă, şi apoi vei pleca.<br/>


text:
S-au aşezat şi au mâncat şi au băut amândoi. Apoi tatăl tinerei femei a zis omului: Te rog, fii bun şi rămâi aici la noapte şi lasă să ţi se înveselească inima.<br/>


text:
Apoi omul s-a ridicat să plece, dar în urma insistenţelor socrului său a rămas acolo şi noaptea aceea.<br/>


text:
În ziua a cincea, s-a deşteptat dis-de-dimineaţă să plece. Atunci tatăl tinerei femei i-a zis: Întăreşte-ţi inima, te rog. A rămas până spre seară şi au mâncat amândoi.<br/>


text:
Şi când omul se scula să plece, el, concubina lui şi slujitorul lui, socrul lui, tatăl fetei, i-a zis: Iată, ziua a trecut, e târziu, rămâi, te rog, peste noapte aici; iată, ziua se pleacă spre noapte, rămâi peste noapte aici şi să ţi se înveselească inima; mâine veţi porni devreme şi te vei duce acasă.<br/>


text:
Dar omul n-a mai vrut să rămână şi peste noaptea aceea, ci s-a ridicat şi a plecat. A ajuns până în faţa Iebusului, adică a Ierusalimului, cu cei doi măgari înşeuaţi şi cu concubina lui.<br/>


text:
Când s-au apropiat de Iebus, ziua aproape se sfârşise. Slujitorul a zis atunci stăpânului său: Vino, te rog, să ne întoarcem spre cetatea aceasta a iebusiţilor şi să rămânem în ea peste noapte.<br/>


text:
Stăpânul său i-a răspuns: Nu putem intra într-o cetate străină, care nu este a copiilor lui Israel; vom merge până la Ghibea.<br/>


text:
Şi a zis slujitorului său: Hai să ne apropiem de unul din locurile acestea, Ghibea sau Rama, şi să rămânem acolo peste noapte.<br/>


text:
S-au îndreptat într-acolo ca să intre şi să rămână în Ghibea. Şi când au intrat, s-au aşezat în piaţa cetăţii, pentru că nimeni nu i-a primit în casă ca să rămână peste noapte.<br/>


text:
Şi iată, un bătrân se întorcea seara de la lucrul câmpului; omul acesta era din ţinutul muntos al lui Efraim şi locuia pentru o vreme la Ghibea, dar oamenii din locul acela erau beniamiţi.<br/>


text:
El a ridicat ochii şi a văzut pe omul călător în piaţa cetăţii. Şi bătrânul i-a zis: încotro mergi şi de unde vii?<br/>


text:
Şi el i-a răspuns: Venim din Betleemul lui Iuda şi mergem până la marginea ţinutului muntos al lui Efraim, de unde sunt. Mă dusesem la Betleemul lui Iuda şi acum mă duc la casa Domnului, dar nu se găseşte nimeni să mă primească în casă.<br/>


text:
Avem însă paie şi nutreţ pentru măgarii noştri; avem şi pâine şi vin pentru mine, pentru roaba ta şi pentru băiatul care este cu robii tăi. Nu ducem lipsă de nimic.<br/>


text:
Şi bătrânul a zis: Pace ţie! Lasă-mă să mă-ngrijesc de toate nevoile tale, numai să nu rămâi peste noapte în piaţă.<br/>


text:
Aşa că l-a dus în casa lui şi a dat nutreţ măgarilor. Ei şi-au spălat picioarele, apoi au mâncat şi au băut.<br/>


text:
Pe când se înveseleau ei, iată, locuitorii din cetate, nişte oameni nelegiuiţi <n>{Lit: <i>fii ai lui Belial</i>}</n>, au înconjurat casa, au bătut la poartă şi au zis bătrânului, stăpânul casei: Adu afară pe omul acela care a intrat la tine, ca să ne împreunăm cu el.<br/>


text:
Şi omul, stăpânul casei, a ieşit afară la ei şi le-a zis: Nu, fraţii mei, vă rog să nu faceţi un lucru aşa de rău; fiindcă omul acesta a intrat în casa mea, nu faceţi această nelegiuire.<br/>


text:
Iată, am o fiică fecioară şi omul acesta are o concubină; vi le voi aduce afară: necinstiţi-le şi faceţi-le ce vă va plăcea, dar nu faceţi faţă de omul acesta o faptă atât de nelegiuită.<br/>


text:
Dar oamenii aceia n-au vrut să-l asculte. Atunci omul şi-a luat concubina şi le-a adus-o afară. Ei s-au împreunat cu ea şi şi-au bătut joc de ea toată noaptea până dimineaţa; şi când se lumina de ziuă, au lăsat-o să plece.<br/>


text:
Către ziuă, femeia aceasta a venit şi a căzut la uşa casei omului la care era stăpânul ei şi a rămas acolo până s-a luminat de ziuă.<br/>


text:
Şi dimineaţa, stăpânul ei s-a sculat, a deschis uşa casei şi a ieşit ca să-şi urmeze drumul mai departe. Dar iată că femeia, concubina lui, era întinsă la uşa casei, cu mâinile pe prag.<br/>


text:
El i-a zis: Scoală-te şi hai să mergem! dar ea n-a răspuns nimic. Atunci omul a pus-o pe măgar şi a plecat acasă.<br/>


text:
Când a ajuns acasă, a luat un cuţit, a luat pe concubina lui şi a tăiat-o, membru cu membru, în douăsprezece bucăţi, pe care le-a trimis în tot ţinutul lui Israel.<br/>


text:
Toţi cei care au văzut lucrul acesta, au zis: Niciodată nu s-a întâmplat şi nu s-a văzut un lucru ca acesta, de când s-au urcat copiii lui Israel din Egipt până în ziua de azi; luaţi aminte deci la lucrul acesta, sfătuiţi-vă şi vorbiţi!<br/>


text:
Şi toţi copiii lui Israel de la Dan până la Beer-Şeba, împreună cu ţara Galaadului, au ieşit şi adunarea s-a strâns ca un singur om înaintea Domnului la Miţpa.<br/>


text:
Conducătorii întregului popor, toate seminţiile lui Israel, au venit la adunarea poporului lui Dumnezeu: erau patru sute de mii de ostaşi care scoteau sabia.<br/>


text:
(Fiii lui Beniamin au auzit că fiii lui Israel s-au urcat la Miţpa.) Şi copiii lui Israel au zis: Spuneţi, cum s-a întâmplat această nelegiuire?<br/>


text:
Atunci levitul, soţul femeii care fusese ucisă, a răspuns şi a zis: Ajunsesem, împreună cu concubina mea, la Ghibea care este a lui Beniamin, ca să rămânem peste noapte acolo.<br/>


text:
Dar locuitorii din Ghibea s-au ridicat împotriva mea şi noaptea au înconjurat casa, din cauza mea. Pe mine au vrut să mă omoare, în schimb şi-au bătut joc de concubina mea până când a murit.<br/>


text:
Am luat pe concubina mea şi am tăiat-o în bucăţi, pe care le-am trimis în tot ţinutul moştenirii lui Israel; căci ei au comis o nelegiuire şi o desfrânare în Israel.<br/>


text:
Şi tot poporul s-a ridicat ca un singur om şi a zis: Nici unul să nu meargă la cortul lui şi nimeni să nu se întoarcă acasă.<br/>


text:
Să luăm din toate seminţiile lui Israel zece bărbaţi din o sută, o sută dintr-o mie şi o mie din zece mii; ei să se ducă să caute hrană pentru popor, pentru că, la întoarcerea lor, să facem cetăţii Ghibea din Beniamin potrivit cu toată mişelia pe care a făcut-o ea în Israel.<br/>


text:
Seminţiile lui Israel au trimis nişte oameni în toate familiile lui Beniamin, zicând: Ce înseamnă nelegiuirea aceasta care a avut loc între voi?<br/>


text:
Şi acum scoateţi afară pe oamenii aceia stricaţi din Ghibea, ca să-i omoram şi să curăţăm răul din Israel. Dar beniamiţii n-au vrut să asculte glasul fraţilor lor, copiii lui Israel.<br/>


text:
Şi fiii lui Beniamin au ieşit din cetăţile lor şi s-au strâns la Ghibea, ca să lupte împotriva copiilor lui Israel.<br/>


text:
Numărul beniamiţilor ieşiţi în ziua aceea din cetăţi a fost de douăzeci şi şase de mii de oameni care scoteau sabia, afară de locuitorii din Ghibea, care au fost în număr de şapte sute de bărbaţi aleşi.<br/>


text:
In tot poporul acesta erau şapte sute de oameni aleşi care erau stângaci; toţi aceştia puteau lovi cu praştia un fir de păr fără să dea greş.<br/>


text:
S-a făcut şi numărătoarea bărbaţilor lui Israel, afară de ai lui Beniamin, şi s-au găsit patru sute de mii care scoteau sabia; toţi aceştia erau bărbaţi de război.<br/>


text:
Şi copiii lui Israel s-au ridicat, s-au urcat la Casa lui Dumnezeu şi au întrebat pe Dumnezeu, zicând: Care din noi se va urca întâi ca să lupte împotriva fiilor lui Beniamin? Şi Domnul a zis: Iuda să se urce primul.<br/>


text:
Şi bărbaţii lui Israel au înaintat ca să înceapă lupta împotriva bărbaţilor lui Beniamin; bărbaţii lui Israel s-au aşezat în linie de bătaie ca să lupte împotriva lor la Ghibea.<br/>


text:
Fiii lui Beniamin au ieşit din Ghibea şi în ziua aceea au culcat la pământ douăzeci şi două de mii de oameni din Israel.<br/>


text:
Poporul, bărbaţii lui Israel, s-a încurajat şi s-a aşezat din nou în linie de bătaie în locul unde se aşezase în ziua dintâi.<br/>


text:
Şi copiii lui Israel s-au urcat şi au plâns înaintea Domnului până seara; au întrebat pe Domnul şi au zis: Să mă urc la luptă împotriva fratelui meu Beniamin? Domnul a răspuns: Urcaţi-vă împotriva lui.<br/>


text:
Şi a doua zi beniamiţii le-au ieşit înainte din Ghibea şi iarăşi au culcat la pământ optsprezece mii de oameni dintre fiii lui Israel; toţi aceştia scoteau sabia.<br/>


text:
Atunci toţi copiii lui Israel şi tot poporul s-au urcat şi au venit la Betel; au plâns şi au rămas acolo înaintea Domnului, au postit în ziua aceea până seara şi au adus arderi-de-tot şi jertfe de mulţumire înaintea Domnului.<br/>


text:
Şi copiii lui Israel au întrebat pe Domnul, (căci chivotul legământului Domnului era acolo în zilele acelea,<br/>


text:
iar Fineas, fiul lui Eleazar, fiul lui Aaron, stătea să slujească înaintea lui în zilele acelea) zicând: Să mai pornesc la luptă împotriva fiilor fratelui meu Beniamin sau să mă las? Domnul a răspuns: Urcaţi-vă căci mâine îi voi da în mâinile voastre.<br/>


text:
Copiii lui Israel s-au urcat împotriva fiilor lui Beniamin, a treia zi, şi s-au aşezat în linie de bătaie înaintea cetăţii Ghibea, ca în celelalte zile.<br/>


text:
Şi fiii lui Beniamin au ieşit înaintea poporului şi au fost traşi departe de cetate. Au început să lovească şi să omoare, ca în celelalte daţi, pe drumurile cele mari din care, unul duce la Betel, iar celălalt la Ghibea prin câmpie, şi au ucis aproape treizeci de oameni din Israel.<br/>


text:
Fiii lui Beniamin au zis: Iată-i învinşi înaintea noastră ca prima dată! Dar copiii lui Israel au zis: Să fugim ca să-i atragem departe de cetate, la drumul mare.<br/>


text:
Toţi bărbaţii lui Israel s-au ridicat din locurile lor şi s-au aşezat în luptă la Baal-Tamar; şi bărbaţii lui Israel, care stăteau la pândă, s-au aruncat din locul în care erau, din Maare-Ghibea.<br/>


text:
Zece mii de bărbaţi aleşi din tot Israelul au venit împotriva cetăţii Ghibea şi lupta a fost cumplită; dar beniamiţii nu ştiau că se apropia nenorocirea de ei.<br/>


text:
Şi Domnul a bătut pe Beniamin înaintea lui Israel, şi copiii lui Israel au nimicit douăzeci şi cinci de mii o sută de oameni din Beniamin, toţi în stare să poarte sabia.<br/>


text:
Fiii lui Beniamin au văzut că sunt bătuţi, căci oamenii lui Israel făceau loc lui Beniamin, pentru că se bazau pe oamenii pe care-i puseseră la pândă împotriva cetăţii Ghibea.<br/>


text:
Oamenii de la pândă s-au aruncat repede asupra cetăţii Ghibea, au pornit înainte şi au trecut toată cetatea prin ascuţişul săbiei.<br/>


text:
După un semn asupra căruia se hotărâseră cu bărbaţii lui Israel, cei de la pândă trebuiau să facă să se înalţe din cetate un fum gros.<br/>


text:
Atunci bărbaţii lui Israel au întors spatele în luptă, iar beniamiţii au început să lovească şi să ucidă din bărbaţii lui Israel cam treizeci de oameni, căci ziceau: Negreşit, sunt bătuţi înaintea noastră, ca în prima luptă!<br/>


text:
Dar când norul a început să se înalţe din cetate ca un stâlp de fum, beniamiţii s-au uitat înapoia lor, şi iată, din toată cetatea, prefăcută în fum, flăcările se înălţau la cer.<br/>


text:
Când s-au întors bărbaţii lui Israel, bărbaţii lui Beniamin s-au înspăimântat, pentru că au văzut că se apropia nenorocirea de ei.<br/>


text:
De aceea, au întors spatele în faţa bărbaţilor lui Israel şi au fugit spre deşert, dar lupta i-a urmărit în timp ce aceia care au ieşit din cetate i-au culcat la pământ, căci îi prinseseră la mijloc.<br/>


text:
Astfel au înconjurat pe Beniamin, l-au urmărit fără odihnă şi l-au zdrobit la pământ până spre Ghibea, către răsăritul soarelui.<br/>


text:
În felul acesta au căzut optsprezece mii de bărbaţi din Beniamin; toţi aceştia au fost războinici viteji.<br/>


text:
Din cei ce au întors spatele ca să fugă spre deşert la stânca Rimon, bărbaţii lui Israel au nimicit pe drumuri cinci mii; i-au urmărit până la Ghideom şi au ucis două mii de bărbaţi dintre ei.<br/>


text:
Deci toţi cei ce au căzut din Beniamin în ziua aceea au fost douăzeci şi cinci de mii de bărbaţi care scoteau sabia; toţi aceştia au fost războinici viteji.<br/>


text:
Dar şase sute de oameni s-au întors şi au fugit spre deşert, la stânca Rimon şi au rămas la stânca Rimon patru luni.<br/>


text:
Bărbaţii lui Israel s-au întors la fiii lui Beniamin şi i-au trecut prin ascuţişul săbiei, de la oamenii din cetăţi până la animale şi tot ce le-a ieşit în cale. Au pus de asemenea foc tuturor cetăţilor pe care le-au găsit în cale.<br/>


text:
Bărbaţii lui Israel juraseră la Miţpa, zicând: Nici unul din noi să nu-şi dea fiica de soţie unui beniamit.<br/>


text:
Şi poporul a venit la Casa lui Dumnezeu şi a rămas acolo până seara înaintea lui Dumnezeu. Şi-au ridicat glasul şi au plâns cu amar,<br/>


text:
şi au zis: Doamne, Dumnezeul lui Israel, de ce s-a întâmplat aşa ceva în Israel, ca să lipsească astăzi o seminţie întreagă din Israel?<br/>


text:
A doua zi, poporul s-a deşteptat dis-de-dimineaţă, a zidit acolo un altar şi au adus arderi-de-tot şi jertfe de mulţumire.<br/>


text:
Şi copiii lui Israel au zis: Cine dintre toate seminţiile lui Israel nu s-a urcat la adunare înaintea Domnului? Căci făcuseră un jurământ mare împotriva oricui nu s-ar urca la Domnul la Miţpa şi ziseseră: Să fie pedepsit cu moartea.<br/>


text:
Şi copiilor lui Israel le părea rău de fratele lor Beniamin si ziceau: Astăzi a fost nimicită o seminţie din Israel.<br/>


text:
Cum să facem rost de soţii celor ce au rămas, fiindcă noi am jurat pe Domnul să nu le dăm fiicele noastre de soţii?<br/>


text:
Şi ei au zis: Este cineva dintre seminţiile lui Israel care să nu se fi urcat la Domnul la Miţpa? Şi iată, nimeni din Iabes din Galaad nu venise în tabără, la adunare.<br/>


text:
Căci au făcut numărătoarea poporului şi iată, nu era acolo nici unul din locuitorii din Iabes, din Galaad.<br/>


text:
Atunci adunarea a trimis împotriva lor douăsprezece mii de ostaşi dintre cei mai viteji şi le-a poruncit, zicând: Duceţi-vă şi treceţi prin ascuţişul săbiei pe locuitorii din Iabes, din Galaad, cu femeile şi copiii.<br/>


text:
Şi iată ce trebuie să faceţi: să nimiciţi cu desăvârşire orice bărbat şi orice femeie care a cunoscut împreunarea cu bărbat.<br/>


text:
Au găsit între locuitorii din Iabes, din Galaad patru sute de fete fecioare, care nu se culcaseră cu bărbat, şi le-au adus în tabără la Silo, care este în ţara Canaanului.<br/>


text:
Atunci toată adunarea a trimis mesageri ca să vorbească fiilor lui Beniamin, care erau la stânca Rimon, şi să le vestească pacea.<br/>


text:
În timpul acela beniamiţii s-au întors şi li s-au dat de soţii pe acelea pe care le lăsaseră cu viaţă dintre femeile din Iabes din Galaad. Dar nu erau destule.<br/>


text:
Bătrânii adunării au zis: Cum să facem rost de soţii pentru cei rămaşi, căci femeile lui Beniamin au fost nimicite?<br/>


text:
Şi au zis: Cei ce au scăpat din Beniamin trebuie să-şi păstreze moştenirea, ca să nu se şteargă o seminţie din Israel.<br/>


text:
Dar noi nu putem să le dăm soţii dintre fiicele noastre, căci copiii lui Israel s-au jurat, zicând: Blestemat să fie cine va da o soţie unui beniamit!<br/>


text:
Şi au zis: Iată, în fiecare an este o sărbătoare a Domnului la Silo, care este la nord de Betel,în partea de est a drumului care urcă din Betel la Sihem şi la sud de Lebona.<br/>


text:
Uitaţi-vă şi când veţi vedea pe fetele din Silo ieşind să danseze, atunci să ieşiţi din vii, să vă răpiţi fiecare câte o soţie din fetele lui Silo şi să vă duceţi în ţara lui Beniamin.<br/>


text:
Dacă părinţii sau fraţii lor vor veni să se plângă la noi, le vom spune: Daţi-ni-le nouă de bunăvoie, căci noi n-am luat câte o soţie pentru fiecare bărbat în acest război, şi nu voi sunteţi cei care li le-aţi dat, ca să fiţi vinovaţi.<br/>


text:
Fiii lui Beniamin au făcut aşa şi şi-au luat soţii după numărul lor dintre dansatoarele pe care le-au răpit; apoi au plecat şi s-au întors în moştenirea lor; au zidit iarăşi cetăţile şi au locuit acolo.<br/>


text:
Şi în acelaşi timp copiii lui Israel au plecat de acolo, fiecare în seminţia lui şi la familia lui, şi s-au întors fiecare la moştenirea lui.<br/>


text:
S-a întâmplat că în zilele când domneau judecătorii a fost o foamete în ţară. Şi un om din Betleemul lui Iuda a plecat cu soţia lui şi cu cei doi fii ai lui ca să locuiască în ţara Moabului.<br/>


text:
Şi numele omului aceluia era Elimelec, şi numele soţiei lui era Naomi; şi numele celor doi fii ai lui erau Mahlon şi Chilion, efratiţi din Betleemul lui Iuda. Ei au ajuns în ţara Moabului şi au rămas acolo.<br/>


text:
Şi ei şi-au luat soţii dintre femeile moabiţilor; numele uneia era Orpa şi numele celeilalte era Rut. Şi ei au locuit acolo aproape zece ani.<br/>


text:
Mahlon şi Chilion au murit şi ei amândoi; şi Naomi <n>{Lit: <i>femeia</i>}</n> a rămas fără cei doi fii ai ei şi fără soţ.<br/>


text:
Apoi s-a ridicat, ea şi nurorile ei, ca să se întoarcă din ţara Moabului, căci aflase în ţara Moabului că Domnul cercetase pe poporul Său, dându-i pâine.<br/>


text:
Ea a plecat din locul unde locuia, împreună cu cele două nurori ale ei, şi a pornit ca să se întoarcă în ţara lui Iuda.<br/>


text:
Şi Naomi a zis celor două nurori ale ei: Duceţi-vă şi întoarceţi-vă fiecare la casa mamei sale! Domnul să Se poarte cu bunătate faţă de voi, aşa cum v-aţi purtat şi voi faţă de cei care au murit şi faţă de mine!<br/>


text:
Să vă dea Domnul să găsiţi odihnă, fiecare în casa soţului ei! Şi le-a sărutat; ele au ridicat glasul şi au plâns.<br/>


text:
Dar Naomi a zis: Întoarceţi-vă, fiicele mele! De ce să veniţi voi cu mine? Mai sunt oare fii în pântecele meu, ca să poată fi soţii voştri?<br/>


text:
Întoarceţi-vă, fiicele mele, şi duceţi-vă, căci eu sunt prea bătrână ca să mai am un soţ. Şi chiar dacă aş zice că am speranţă şi chiar dacă în seara aceasta aş avea un soţ şi aş naşte fii,<br/>


text:
veţi mai aştepta voi până se vor face mari? Aţi sta voi deci fără să vă căsătoriţi? Nu, fiicele mele; căci este mai greu pentru mine decât pentru voi, pentru că mâna Domnului s-a întins împotriva mea.<br/>


text:
Şi ele şi-au ridicat glasul şi iarăşi au plâns. Orpa a sărutat pe soacra ei, dar Rut s-a alipit de ea.<br/>


text:
Şi Naomi i-a zis: Iată, cumnata ta s-a întors la poporul ei şi la dumnezeii ei; întoarce-te şi tu după cumnata ta.<br/>


text:
Dar Rut a zis: Nu mă îndemna să te părăsesc şi să mă întorc de la tine; căci încotro vei merge tu, voi merge şi eu, unde vei locui tu, voi locui şi eu. Poporul tău va fi poporul meu şi Dumnezeul tău va fi Dumnezeul meu;<br/>


text:
unde vei muri tu, voi muri şi eu şi voi fi îngropată acolo. Facă-mi Domnul ce o vrea, dar numai moartea mă va despărţi de tine.<br/>


text:
Au călătorit împreună până când au ajuns la Betleem. Şi când au intrat în Betleem, toată cetatea s-a pus în mişcare din cauza lor şi ei ziceau: Este aceasta Naomi (Plăcută)?<br/>


text:
Şi ea le-a zis: Nu-mi mai ziceţi Naomi; numiţi-mă Mara (Amărăciune), căci Cel Atotputernic m-a umplut de amărăciune.<br/>


text:
Am plecat având de toate, dar Domnul m-a adus înapoi acasă cu mâinile goale. De ce să-mi mai ziceţi Naomi, văzând că Domnul a mărturisit împotriva mea şi că Cel Atotputernic m-a întristat?<br/>


text:
Astfel s-au întors din ţara Moabului, Naomi şi nora ei Rut, moabita. Au ajuns la Betleem, la începutul seceratului orzului.<br/>


text:
Naomi avea o rudă după soţul ei, un om foarte bogat din familia lui Elimelec, al cărui nume era Boaz.<br/>


text:
Şi Rut, moabita, a zis către Naomi: Lasă-mă, te rog, să mă duc să culeg spice de pe câmpul aceluia înaintea căruia voi căpăta trecere. Şi ea i-a zis: Du-te, fiica mea.<br/>


text:
Ea s-a dus într-un ogor şi strângea spice în urma secerătorilor. Şi s-a întâmplat că ogorul acela era al lui Boaz, care era din familia lui Elimelec.<br/>


text:
Şi, iată, Boaz a venit din Betleem şi a zis secerătorilor: Domnul să fie cu voi! Şi ei i-au răspuns: Domnul să te binecuvânteze!<br/>


text:
Slujitorul însărcinat cu supravegherea secerătorilor a răspuns: Este o tânără moabita care s-a întors cu Naomi din ţara Moabului.<br/>


text:
Şi ea a zis: Dă-mi voie, te rog, să strâng şi să culeg spice dintre snopi, rămase în urma secerătorilor. Şi de azi-dimineaţă, de când a venit, a stat în picioare până acum şi nu s-a odihnit în casă decât puţin.<br/>


text:
Atunci Boaz a zis lui Rut: Ascultă, fiica mea, să nu te duci să culegi spice în alt ogor, să nu te depărtezi de aici, ci stai aici cu slujitoarele mele.<br/>


text:
Uită-te unde vor secera pe câmp şi du-te după ele. Am poruncit slugilor mele să nu se atingă de tine. Şi când îţi va fi sete, du-te la vase şi bea din ce vor scoate tinerii.<br/>


text:
Atunci ea s-a aruncat cu faţa la pământ şi i-a zis: Cum de am căpătat trecere înaintea ta, ca să te îngrijeşti de mine, o străină?<br/>


text:
Şi Boaz a răspuns şi i-a zis: Mi s-a spus tot ce ai făcut pentru soacra ta, după moartea soţului tău, şi cum ai lăsat pe tatăl tău şi pe mama ta şi ţara în care te-ai născut, şi ai venit la un popor pe care nu l-ai cunoscut mai dinainte.<br/>


text:
Domnul să-ţi răsplătească munca şi plata să-ţi fie deplină de la Domnul Dumnezeul lui Israel, sub ale cărui aripi ai venit să te adăposteşti!<br/>


text:
Şi ea a zis: Am căpătat trecere înaintea ta, domnul meu, căci tu m-ai mângâiat şi ai vorbit cu bunătate slujitoarei tale, cu toate că nu sunt nici măcar ca una din slujitoarele tale.<br/>


text:
Şi la vremea prânzului, Boaz a zis către Rut: Vino aici, mănâncă pâine şi moaie-ţi bucata de pâine în oţet. Ea a stat lângă secerători. Şi el i-a dat grăunţe prăjite, ea a mâncat şi s-a săturat, şi a strâns ce a rămas.<br/>


text:
Şi când s-a sculat să culeagă spice, Boaz a poruncit slujitorilor lui, zicând: Lăsaţi-o să culeagă spice şi între snopi şi să n-o certaţi;<br/>


text:
şi chiar voi să-i scoateţi dinadins câteva spice din snopi şi lăsaţi-le ca ea să le culeagă şi n-o certaţi.<br/>


text:
Ea a cules spice de pe câmp până seara. Apoi a bătut ce a cules şi a ieşit aproape o efă de orz.<br/>


text:
Şi a luat-o, a intrat în cetate si soacră-sa a văzut ce culesese. Rut a scos şi i-a dat şi ceea ce i-a rămas după ce s-a săturat la prânz.<br/>


text:
Şi soacră-sa i-a zis: Unde ai cules astăzi spice şi unde ai muncit? Binecuvântat să fie cel ce s-a îngrijit de tine! Şi Rut a spus soacrei sale la cine a muncit şi a zis: Numele bărbatului la care am lucrat astăzi este Boaz.<br/>


text:
Şi Naomi a zis nurorii sale: Binecuvântat să fie el de Domnul, care este plin de îndurare faţă de cei vii, cum a fost şi faţă de cei ce au murit. Naomi a zis iarăşi: Omul acesta este rudă cu noi; este unul dintre cei care au drept de răscumpărare asupra noastră.<br/>


text:
Şi Rut, moabita, a zis: El mi-a mai zis: Stai aproape de slugile mele până vor termina tot secerişul meu.<br/>


text:
Şi Naomi a zis către nora ei Rut: Este bine, fiica mea, să ieşi cu slujitoarele lui, ca să nu te întâlnească cineva în alt ogor.<br/>


text:
Ea s-a ţinut deci de slujitoarele lui Boaz ca să culeagă spice, până la sfârşitul seceratului orzului şi al grâului. Şi ea locuia cu soacra ei.<br/>


text:
Şi Naomi, soacra ei, i-a zis: Fiica mea, oare să nu-ţi caut un loc de odihnă, ca să fii fericită?<br/>


text:
Şi acum, Boaz, cu ale cărui slujitoare ai fost, nu este el rudă cu noi? Iată, el va vântura în noaptea aceasta orzul în arie.<br/>


text:
Spală-te deci, unge-te apoi îmbracă-te cu hainele tale şi coboară-te la arie, dar să nu te faci cunoscută lui până va termina de mâncat şi de băut.<br/>


text:
Şi când se va culca, tu să iei aminte la locul unde se culcă apoi să te duci acolo, să-i descoperi picioarele şi să te culci. Şi el îţi va spune ce va trebui să faci.<br/>


text:
Şi după ce Boaz a mâncat şi a băut şi inima-i era veselă, s-a dus şi s-a culcat la marginea unui stog. Rut a venit încet, i-a descoperit picioarele şi s-a culcat.<br/>


text:
La miezul nopţii, omul s-a speriat; s-a aplecat înainte şi iată, o femeie era culcată la picioarele lui.<br/>


text:
Şi el a zis: Cine eşti tu? Ea a răspuns: Eu sunt Rut, slujnica ta; întinde-ţi poala hainei peste slujnica ta, căci ai drept de răscumpărare.<br/>


text:
Şi el a zis: Fii binecuvântată de Domnul, fiica mea, căci ai arătat mai multă bunătate la sfârşit decât la început, pentru că n-ai umblat după tineri, săraci sau bogaţi.<br/>


text:
Şi acum, fiica mea, nu te teme. Îţi voi face tot ce vei zice, căci toată cetatea ştie că eşti o femeie cinstită.<br/>


text:
Rămâi în noaptea aceasta aici. Şi mâine, dacă vrea să te răscumpere, bine, să te răscumpere. Dar dacă nu vrea să te răscumpere, atunci te voi răscumpăra eu, viu este Domnul! Culcă-te aici până dimineaţă.<br/>


text:
Ea a rămas culcată la picioarele lui până dimineaţa şi s-a sculat înainte ca unul să poată recunoaşte pe altul. Şi Boaz a zis: Să nu ştie nimeni că a intrat o femeie în arie!<br/>


text:
Şi el a zis din nou: Adu mantaua care este pe tine şi ţine-o. Ea a ţinut-o şi el a măsurat şase măsuri de orz şi le-a pus pe ea. Apoi s-a dus în cetate.<br/>


text:
Şi când a ajuns la soacra ei, Naomi a zis: Tu eşti, fiica mea? Şi Rut i-a istorisit tot ce i-a făcut omul acela.<br/>


text:
Şi ea a zis: Mi-a dat aceste şase măsuri de orz, căci el a zis: Să nu te întorci cu mâinile goale la soacra ta.<br/>


text:
Şi Naomi i-a zis: Fii liniştită, fiica mea, până vei şti cum se va sfârşi lucrul acesta, căci omul acesta nu se va odihni până nu va sfârşi lucrul chiar astăzi.<br/>


text:
Boaz s-a urcat la poarta cetăţii şi s-a aşezat acolo. Şi iată că ruda cea mai apropiată, despre care vorbise Boaz, trecea pe acolo. Boaz i-a zis: Hei, prietene, apropie-te, stai aici! Şi el s-a apropiat şi s-a aşezat.<br/>


text:
Boaz a luat atunci zece oameni dintre bătrânii cetăţii şi a zis: Şedeţi aici! Şi ei s-au aşezat.<br/>


text:
Apoi a zis celui care avea drept de răscumpărare: Naomi, care s-a întors din ţara Moabului, vinde bucata de pământ care era a fratelui nostru Elimelec.<br/>


text:
Şi eu m-am gândit să-ţi fac cunoscut acest lucru şi să-ţi zic: Cumpăr-o, în faţa locuitorilor şi în faţa bătrânilor poporului meu. Dacă vrei s-o răscumperi, răscumpăr-o; dar dacă nu vrei s-o răscumperi, spune-mi, ca să ştiu. Căci nu este nimeni înaintea ta care să aibă dreptul de răscumpărare, iar eu sunt după tine. Şi el a zis: O voi răscumpăra.<br/>


text:
Atunci Boaz a zis: În ziua în care vei cumpăra ogorul din mâna Naomei, trebuie să-l cumperi şi de la Rut, moabita, soţia celui mort, ca să ridici numele mortului în moştenirea lui.<br/>


text:
Şi cel ce avea drept de răscumpărare a răspuns: Nu pot să-l răscumpăr pentru mine, ca nu cumva să-mi stric moştenirea; răscumpără-l tu pentru tine; ia tu dreptul meu de răscumpărare, pentru că eu nu-l pot răscumpăra.<br/>


text:
În vechime, acesta era obiceiul în Israel pentru confirmarea unei răscumpărări sau a unui schimb: omul îşi scotea încălţămintea şi o dădea celuilalt, lucru care slujea ca mărturie în Israel,<br/>


text:
Boaz a zis bătrânilor şi întregului popor: Voi sunteţi martori azi că am cumpărat din mâna Naomei tot ce era al lui Elimelec, al lui Chilion şi al lui Mahlon,<br/>


text:
şi că mi-am cumpărat de asemenea de soţie pe Rut, moabita, soţia lui Mahlon, ca să ridic numele mortului în moştenirea lui, ca numele mortului să nu fie şters dintre fraţii lui şi din poarta locului lui. Voi sunteţi martori azi.<br/>


text:
Tot poporul care era la poartă şi bătrânii au zis: Suntem martori! Domnul să facă pe femeia care intră în casa ta ca pe Rahela şi ca pe Leea, care împreună au zidit casa lui Israel! Arată-ţi puterea în Efrata şi fă-ţi un nume în Betleem!<br/>


text:
Sămânţa pe care ţi-o va da Domnul prin această tânără femeie să-ţi facă o casă asemenea casei lui Pereţ, care s-a născut lui Iuda din Tamar!<br/>


text:
Boaz a luat pe Rut, care a devenit soţia lui, şi el a intrat la ea. Domnul a făcut-o să rămână însărcinată şi ea a născut un fiu.<br/>


text:
Femeile au zis lui Naomi: Binecuvântat să fie Domnul, care nu te-a lăsat lipsită azi de un răscumpărător, ca numele lui să ajungă vestit în Israel!<br/>


text:
Copilul acesta va fi pentru tine cel ce îţi va reînsufleţi viaţa şi îţi va sprijini bătrâneţile tale; căci a născut nora ta, care te iubeşte şi care face pentru tine mai mult decât şapte fii.<br/>


text:
Şi vecinele i-au dat nume, zicând: Un fiu s-a născut Naomei! Şi l-au numit Obed. Acesta a fost tatăl lui Isai, tatăl lui David.<br/>


text:
Era un om din Ramataim-Ţofim, din ţinutul muntos al lui Efraim, al cărui nume era Elcana, fiul lui Ieroham, fiul lui Elihu, fiul lui Tohu, fiul lui Ţuf, un efratit.<br/>


text:
Şi el avea două soţii: numele uneia era Ana, iar numele celeilalte era Penina; Penina avea copii, dar Ana nu avea.<br/>


text:
Omul acesta se urca în fiecare an din cetatea sa la Silo, ca să se închine şi să aducă jertfe Domnului oştirilor. Şi cei doi fii ai lui Eli, Hofni şi Fineas, preoţii Domnului, erau acolo.<br/>


text:
În ziua când Elcana îşi aducea jertfa, dădea porţii soţiei sale Penina şi tuturor fiilor şi fiicelor ei,<br/>


text:
Şi potrivnica ei o provoca foarte tare, ca s-o facă să se mânie, pentru că Domnul îi închisese pântecele.<br/>


text:
Şi an după an, ori de câte ori Ana se urca la Casa Domnului, Penina o necăjea la fel. De aceea, ea plângea şi nu mânca.<br/>


text:
Atunci Elcana, soţul ei, îi zicea: Ana, de ce plângi şi nu mănânci? De ce îţi este întristată inima? Oare nu-ţi sunt eu mai bun decât zece fii?<br/>


text:
Şi Ana s-a sculat, după ce au mâncat şi au băut la Silo. Preotul Eli stătea pe scaun, lângă unul din uşorii templului Domnului.<br/>


text:
Şi ea a făcut un jurământ şi a zis: Doamne, Dumnezeul oştirilor! Dacă vei binevoi să cauţi spre întristarea roabei Tale, dacă-Ţi vei aduce aminte de mine şi nu vei uita pe roaba Ta, şi dacă vei da roabei Tale un copil de parte bărbătească, atunci îl voi închina Domnului pentru toate zilele vieţii lui şi briciul nu va trece peste capul lui.<br/>


text:
Cât despre Ana, ea vorbea în inima ei şi numai buzele şi le mişca, dar glasul nu i se auzea. Eli credea că este beată.<br/>


text:
Dar Ana a răspuns şi a zis: Nu, domnul meu, eu sunt o femeie care suferă în inima ei şi n-am băut nici vin, nici băutură ameţitoare, ci îmi vărsăm sufletul înaintea Domnului.<br/>


text:
Să nu socoteşti pe roaba ta drept o fiică a lui Belial, căci numai îngrijorările mari şi provocările multe m-au făcut să vorbesc până acum.<br/>


text:
Atunci Eli a răspuns şi a zis: Du-te în pace şi Dumnezeul lui Israel să asculte rugăciunea pe care I-ai făcut-o!<br/>


text:
Şi ea a zis: Să capete roaba ta trecere înaintea ta! Şi femeia a plecat, a mâncat şi faţa ei n-a mai fost aceeaşi.<br/>


text:
S-au sculat dis-de-dimineaţă şi, după ce s-au închinat înaintea Domnului, s-au întors şi au venit acasă până la Rama. Şi Elcana s-a culcat cu soţia sa, Ana, şi Domnul Şi-a adus aminte de ea.<br/>


text:
Şi când i s-au împlinit zilele, după ce a rămas însărcinată, Ana a născut un fiu căruia i-a pus numele Samuel (Dumnezeu a ascultat), căci ea a zis: Pentru că l-am cerut de la Domnul.<br/>


text:
Şi Elcana, soţul ei, s-a urcat apoi cu toată casa lui, ca să aducă Domnului jertfa din fiecare an şi să-şi împlinească jurământul.<br/>


text:
Dar Ana nu s-a urcat, ci a zis soţului ei: Nu mă voi urca până nu va fi înţărcat copilul; atunci îl voi duce ca să fie pus înaintea Domnului şi să rămână acolo pentru totdeauna.<br/>


text:
Şi Elcana, soţul ei, i-a zis: Fă ce crezi că e mai bine. Rămâi până îl vei înţărca. Numai fie ca Domnul să-Şi ducă la îndeplinire Cuvântul Lui! Femeia a rămas acasă şi a alăptat pe fiul ei, până l-a înţărcat.<br/>


text:
Când l-a înţărcat, l-a urcat cu ea şi a luat trei tauri, o efă de făină şi un burduf cu vin şi l-a dus la Casa Domnului, la Silo, deşi copilul era încă mic.<br/>


text:
Şi ea a zis: Domnul meu! Aşa cum sufletul tău trăieşte, domnul meu, eu sunt femeia aceea care stăteam aici lângă tine şi mă rugam Domnului.<br/>


text:
De aceea, l-am dat Domnului; atâta timp cât trăieşte, el este dat Domnului. Şi s-a închinat acolo înaintea Domnului.<br/>


text:
Ana s-a rugat şi a zis: Mi se bucură inima în Domnul, Puterea mea este înălţată în Domnul; Gura mea vorbeşte cu curaj <n>{Lit: <i>este larg deschisă</i>}</n> împotriva duşmanilor mei, Pentru că mă bucur în mântuirea Ta.<br/>


text:
Nimeni nu este sfânt ca Domnul,<br/>Pentru că nimeni nu este ca Tine,<br/>Nu este nici stâncă aşa ca Dumnezeul nostru.<br/>


text:
Nu mai vorbiţi cu atâta îngâmfare,<br/>Să nu vă mai iasă din gură cuvinte de mândrie;<br/>Căci Domnul este un Dumnezeu al cunoaşterii, Şi toate faptele sunt cântărite de El.<br/>


text:
Cei ce erau sătui se tocmesc la lucru pentru pâine,<br/>Şi cei ce erau flămânzi nu mai sunt;<br/>Chiar cea stearpă naşte de şapte ori;<br/>Şi cea care avea mulţi copii stă şi tânjeşte.<br/>


text:
El ridică din pulbere pe cel sărac,<br/>El ridică din gunoi pe cel lipsit, Ca să-i pună să şadă alături de cei mari,<br/>Şi le dă de moştenire un tron de glorie,<br/>Căci stâlpii pământului sunt ai Domnului,<br/>Şi pe ei El a aşezat lumea.<br/>


text:
El va păzi paşii celor sfinţi ai Lui,<br/>dar cei răi vor fi reduşi la tăcere în întuneric;<br/>Căci nici un om nu va birui prin putere,<br/>


text:
Cei ce se luptă cu Domnul, vor fi sfărâmaţi în bucăţi,<br/>Şi în ceruri El va trăsni împotriva lor;<br/>Domnul va judeca marginile pământului,<br/>Şi El va da Regelui Său putere,<br/>Şi El va înălţa puterea Unsului Său.<br/>


text:
Şi iată care era felul de purtare al preoţilor cu oamenii. Când aducea cineva o jertfă, venea servitorul preotului, când se fierbea carnea, ţinând în mână o furculiţă cu trei coarne.<br/>


text:
Apoi o băga în cazan, sau în căldare, sau în tigaie, sau în oală, şi tot ce prindea cu furculiţa, lua preotul pentru el. Aşa le făceau ei tuturor acelora din Israel care veneau la Silo.<br/>


text:
Tot aşa, înainte de a arde grăsimea, venea sluga preotului şi zicea celui ce aducea jertfa: Dă carnea de fript pentru preot, căci el nu va lua de la tine carne fiartă, ci numai crudă.<br/>


text:
Şi dacă omul îi zicea: Trebuie întâi să se ardă grăsimea şi după aceea poţi să iei câtă vrei, atunci sluga spunea: Nu! Dă-mi acum, căci altfel iau cu forţa.<br/>


text:
Tinerii aceştia se făceau vinovaţi înaintea Domnului de un foarte mare păcat, pentru că oamenii dispreţuiau darurile Domnului.<br/>


text:
Mama sa îi făcea în fiecare an o robă mică şi i-o aducea când se suia cu soţul ei ca să aducă jertfa anuală,<br/>


text:
Şi Eli a binecuvântat pe Elcana şi pe soţia lui şi a zis: Să dea Domnul să ai copii din femeia aceasta, care să înlocuiască pe acela pe care l-a împrumutat Domnului! Şi s-au întors acasă.<br/>


text:
Şi Domnul a cercetat pe Ana, ea a rămas însărcinată şi a născut trei fii şi două fiice. Şi tânărul Samuel creştea înaintea Domnului.<br/>


text:
Eli era foarte bătrân; şi a auzit tot ce făceau fiii lui cu tot Israelul, şi cum se culcau cu femeile care slujeau la uşa cortului întâlnirii.<br/>


text:
Şi el le-a zis: De ce faceţi astfel de lucruri? Căci aud de la tot poporul despre faptele voastre rele.<br/>


text:
Nu, fiii mei, ce aud spunându-se despre voi nu este bine; voi faceţi pe poporul Domnului să păcătuiască.<br/>


text:
Dacă un om păcătuieşte împotriva altui om, Dumnezeu îl va judeca; dar dacă un om păcătuieşte împotriva Domnului, cine se va ruga pentru el? Totuşi ei n-au ascultat de glasul tatălui lor, pentru că Domnul voia să-i omoare.<br/>


text:
Un om al lui Dumnezeu a venit la Eli şi i-a zis: Aşa vorbeşte Domnul: Nu M-am revelat Eu casei tatălui tău, când erau în Egipt, în captivitatea casei lui Faraon?<br/>


text:
Şi nu l-am ales Eu dintre toate seminţiile lui Israel, ca să-Mi fie preot, să se urce la altarul Meu, să ardă tămâie şi să poarte efodul înaintea Mea? Şi n-am dat Eu casei tatălui tău toate jertfele mistuite de foc ale copiilor lui Israel?<br/>


text:
De ce atunci călcaţi voi în picioare jertfele Mele şi darurile Mele, pe care le-am poruncit să aibă loc în locuinţa Mea? Şi de ce cinsteşti tu pe fiii tăi mai mult decât pe Mine, ca să vă îngrăşaţi cu cele dintâi roade luate din toate darurile poporului Meu Israel?<br/>


text:
De aceea, Domnul Dumnezeul lui Israel, zice: Am spus, într-adevăr, că atât casa ta cât şi casa tatălui tău vor umbla totdeauna înaintea Mea. Dar acum Domnul zice: Departe de Mine lucrul acesta! Căci voi cinsti pe cine Mă cinsteşte, dar cei ce Mă dispreţuiesc vor fi dispreţuiţi.<br/>


text:
Iată, vin zilele când voi tăia braţul tău şi braţul casei tatălui tău, aşa încât nu va mai fi nici un om bătrân în casa ta.<br/>


text:
Şi vei vedea un potrivnic al tău în locaşul Meu, în timp ce Israel va fi copleşit de bunătăţi; şi nu va mai fi niciodată vreun om bătrân în casa ta.<br/>


text:
Totuşi voi lăsa să rămână la altarul Meu numai unul dintre ai tăi, ca să ţi se topească ochii de durere şi să ţi se întristeze sufletul; dar toţi ceilalţi din casa ta vor muri în floarea vârstei.<br/>


text:
Acesta va fi semnul celor ce se vor întâmpla celor doi fii ai tăi, Hofni şi Fineas: amândoi vor muri într-o singură zi.<br/>


text:
Dar Eu Îmi voi ridica un preot credincios, care va lucra după inima Mea şi după sufletul Meu; îi voi zidi o casă statornică şi va umbla înaintea Unsului Meu pentru totdeauna.<br/>


text:
Şi oricine va mai rămâne din casa ta, va veni să se arunce cu faţa la pământ înaintea lui, pentru o monedă de argint şi pentru o bucată de pâine, şi va zice: Pune-mă, te rog, în una din slujbele preoţiei, ca să mănânc o bucată de pâine.<br/>


text:
Tânărul Samuel slujea Domnului înaintea lui Eli. Şi Cuvântul Domnului era rar în vremea aceea; şi viziunile nu erau dese.<br/>


text:
Şi pe vremea aceea, când Eli era culcat la locul lui – vederea începea să-i fie tulbure şi nu vedea bine –<br/>


text:
şi candela lui Dumnezeu nu se stinsese încă, iar Samuel era culcat în templul Domnului, unde era chivotul lui Dumnezeu.<br/>


text:
El a alergat la Eli şi a zis: Iată-mă, căci m-ai chemat. Eli a răspuns: Nu te-am chemat; întoarce-te şi te culcă. Şi el s-a dus şi s-a culcat.<br/>


text:
Şi Domnul l-a chemat din nou: Samuele! Samuel s-a sculat, s-a dus la Eli şi a zis: Iată-mă, căci m-ai chemat. Dar Eli a zis: Nu te-am chemat, fiul meu, culcă-te din nou.<br/>


text:
Şi Domnul a chemat din nou pe Samuel pentru a treia oară. Şi el s-a sculat, s-a dus la Eli şi a zis: Iată-mă, căci m-ai chemat. Atunci Eli a înţeles că Domnul îl chema pe băiat.<br/>


text:
De aceea, Eli a zis lui Samuel: Du-te şi te culcă şi dacă vei mai fi chemat, să spui: Vorbeşte, Doamne, căci robul tău ascultă. Şi Samuel s-a dus să se culce la locul lui.<br/>


text:
Domnul a venit, a stat acolo şi l-a chemat ca şi în celelalte daţi: Samuele, Samuele! Şi Samuel a răspuns: Vorbeşte, căci robul Tău ascultă.<br/>


text:
Atunci Domnul a zis lui Samuel: Iată, voi face în Israel un lucru care va asurzi amândouă urechile oricui îl va auzi.<br/>


text:
În ziua aceea voi împlini împotriva lui Eli tot ce am rostit împotriva casei lui; voi începe şi voi sfârşi.<br/>


text:
Căci i-am spus că vreau să pedepsesc casa lui pentru totdeauna, din cauza fărădelegii despre care ştie, pentru că fiii lui au adus un blestem asupra lor <i>şi</i> el nu i-a oprit.<br/>


text:
Şi de aceea am jurat casei lui Eli că fărădelegea casei lui Eli nu va fi niciodată ispăşită, nici cu jertfe, nici cu daruri de mâncare,<br/>


text:
Samuel a rămas culcat până dimineaţa, apoi a deschis uşile Casei Domnului. Şi Samuel s-a temut să istorisească lui Eli viziunea aceea.<br/>


text:
Şi Eli a zis: Care este cuvântul pe care ţi l-a spus Domnul? Te rog să nu-mi ascunzi nimic. Dumnezeu să Se poarte cu tine cu toată asprimea, dacă-mi ascunzi ceva din tot ce ţi-a spus!<br/>


text:
Samuel i-a istorisit tot şi n-a ascuns nimic de el. Şi Eli a zis: Este Domnul; să facă ce crede că este bine!<br/>


text:
Astfel Samuel creştea, Domnul era cu el şi nu lăsa să cadă la pământ nici unul din cuvintele Sale.<br/>


text:
Şi tot Israelul, de la Dan până la Beer-Şeba, ştia că Samuel era pus să fie un profet al Domnului.<br/>


text:
Şi Domnul S-a arătat iarăşi în Silo, pentru că Domnul Se revela pe Sine lui Samuel, în Silo, prin Cuvântul Domnului.<br/>


text:
Cuvântul lui Samuel a ajuns la cunoştinţa întregului Israel. Israel a ieşit să lupte împotriva filistenilor şi şi-au aşezat tabăra lângă Eben-Ezer, iar filistenii îşi aşezaseră tabăra la Afec.<br/>


text:
Filistenii s-au aşezat în linie de bătaie împotriva lui Israel. Când a început bătălia, Israel a fost bătut de filisteni, care au omorât pe câmpul de bătălie aproape patru mii de oameni.<br/>


text:
Când oamenii s-au întors în tabără, bătrânii lui Israel au zis: De ce ne-a lăsat Domnul să fim bătuţi astăzi de filisteni? Haideţi să aducem chivotul legământului Domnului de la Silo, ca, atunci când va veni în mijlocul nostru, să ne elibereze din mâna duşmanului nostru.<br/>


text:
Poporul a trimis deci la Silo şi au adus de acolo chivotul legământului Domnului oştirilor, care stă între heruvimi. Cei doi fii ai lui Eli, Hofni şi Fineas, erau acolo cu chivotul legământului lui Dumnezeu.<br/>


text:
Când a intrat chivotul legământului Domnului în tabără, tot Israelul a scos strigăte de bucurie, de s-a cutremurat pământul.<br/>


text:
Când filistenii au auzit zgomotul strigătelor, au zis: Ce înseamnă zgomotul acestui strigăt mare în tabăra evreilor? Apoi au înţeles că sosise în tabără chivotul Domnului.<br/>


text:
Filistenii s-au temut, pentru că ziceau: Dumnezeu a venit în tabără! Şi ziceau: Vai de noi! Căci nimic de felul acesta nu s-a mai întâmplat înainte!<br/>


text:
Vai de noi! Cine ne va elibera din mâna acestor dumnezei puternici? Aceştia sunt dumnezeii care au lovit pe egipteni cu tot felul de urgii în deşert.<br/>


text:
Întăriţi-vă şi fiţi bărbaţi, filistenilor, ca nu cumva să ajungeţi slujitorii evreilor, cum v-au fost ei vouă; purtaţi-vă ca nişte bărbaţi şi luptaţi!<br/>


text:
Filistenii au început lupta şi Israel a fost bătut. Fiecare a fugit în cortul lui. Înfrângerea a fost foarte mare şi din Israel au căzut treizeci de mii de ostaşi pedeştri.<br/>


text:
Şi chivotul lui Dumnezeu a fost luat, iar cei doi fii ai lui Eli, Hofni şi Fineas, au fost omorâţi.<br/>


text:
Un om din Beniamin a alergat de pe câmpul de bătălie şi a venit la Silo în aceeaşi zi cu hainele sfâşiate şi cu capul acoperit cu ţărână.<br/>


text:
Şi când a venit, iată, Eli privea, stând pe scaun lângă marginea drumului; căci inima îi tremura pentru chivotul lui Dumnezeu. Când a intrat omul în cetate şi a povestit tot, toată cetatea a scos ţipete.<br/>


text:
Când Eli a auzit zgomotul ţipetelor, a zis: Ce înseamnă zgomotul acestei mulţimi? Apoi omul a venit în grabă şi a adus lui Eli vestea aceasta.<br/>


text:
Şi omul a zis lui Eli: Eu sunt cel ce am venit de pe câmpul de bătălie. Astăzi am fugit de pe câmpul de bătălie. Şi Eli a zis: Ce s-a întâmplat, fiul meu?<br/>


text:
Cel ce aducea vestea aceasta a răspuns şi a zis: Israel a fugit dinaintea filistenilor şi poporul a suferit o mare înfrângere; şi chiar cei doi fii ai tăi, Hofni şi Fineas, au murit, iar chivotul lui Dumnezeu a fost luat.<br/>


text:
Când a menţionat chivotul lui Dumnezeu, Eli a căzut de pe scaun pe spate, lângă poartă, şi-a rupt gâtul şi a murit; căci era un om bătrân şi greu. Astfel el a judecat pe Israel timp de patruzeci de ani.<br/>


text:
Şi nora lui, soţia lui Fineas, era însărcinată şi aproape de naştere. Auzind vestea că fusese luat chivotul lui Dumnezeu, că socrul ei şi soţul ei erau morţi, s-a aplecat şi a născut; căci au cuprins-o durerile naşterii.<br/>


text:
Şi cam în momentul morţii ei, femeile care stăteau lângă ea i-au zis: Nu te teme, căci ai născut un fiu! Dar ea n-a răspuns, nici n-a luat seama la ce i se spunea.<br/>


text:
Şi a pus copilului numele I-Ca-bod (Nu mai e glorie), zicând: S-a îndepărtat gloria din Israel!, a spus aşa din cauza luării chivotului Dumnezeu şi din cauza socrului şi soţului ei.<br/>


text:
Apoi filistenii au luat chivotul lui Dumnezeu, l-au adus în casa lui Dagon (Zeul peşte) şi l-au aşezat lângă Dagon.<br/>


text:
Când s-au sculat cei din Asdod a doua zi dis-de-dimineaţă, iată, Dagon era căzut cu faţa la pământ înaintea chivotului Domnului. Ei au luat pe Dagon şi l-au aşezat înapoi la locul lui.<br/>


text:
Şi când s-au sculat a doua zi dis-de-dimineaţă, iată, Dagon era căzut cu faţa la pământ înaintea chivotului Domnului; şi capul lui Dagon şi palmele mâinilor lui erau tăiate pe prag şi nu-i rămăsese decât trunchiul.<br/>


text:
De aceea, până în ziua de azi, preoţii lui Dagon şi toţi cei ce intră în casa lui Dagon, la Asdod, nu calcă pe prag.<br/>


text:
Dar mâna Domnului apăsa greu asupra celor din Asdod, şi El i-a nimicit şi i-a lovit cu tumori atât pe cei din Asdod cât şi pe cei din ţinutul care îi aparţinea.<br/>


text:
Când au văzut oamenii din Asdod cum stau lucrurile, au zis: Chivotul Dumnezeului lui Israel nu va rămâne cu noi; căci mâna Lui apasă greu asupra noastră şi asupra dumnezeului nostru Dagon.<br/>


text:
Au trimis deci şi au adunat la ei pe toţi domnitorii filistenilor şi au zis: Ce să facem cu chivotul Dumnezeului lui Israel? Şi ei au răspuns: Lăsaţi chivotul Dumnezeului lui Israel să fie dus la Gat. Şi ei au dus chivotul Dumnezeului lui Israel la Gat.<br/>


text:
Şi a fost aşa că, după ce l-au dus acolo, mâna Domnului a fost împotriva cetăţii cu o foarte mare nimicire; şi a lovit pe oamenii din cetate, tineri şi bătrâni, cu tumori care le-au acoperit trupul.<br/>


text:
Atunci au trimis chivotul lui Dumnezeu la Ecron. Când ajungea chivotul lui Dumnezeu la Ecron, ecroniţii au strigat: Au adus chivotul Dumnezeului lui Israel la noi ca să ne omoare, pe noi şi pe poporul nostru.<br/>


text:
Ei au trimis deci şi au adunat pe toţi domnitorii filistenilor şi au zis: Trimiteţi înapoi chivotul Dumnezeului lui Israel şi lăsaţi să se întoarcă înapoi la locul lui, ca să nu ne omoare, pe noi şi pe poporul nostru. Căci prin toată cetatea era o nimicire de moarte; mâna Domnului a apăsat foarte greu acolo.<br/>


text:
Şi filistenii au chemat pe preoţi şi pe ghicitori, şi au zis: Ce să facem cu chivotul Domnului? Spuneţi-ne cu ce să-l trimitem înapoi la locul lui.<br/>


text:
Şi ei au zis: Dacă trimiteţi înapoi chivotul Dumnezeului lui Israel, să nu-l trimiteţi fără nimic, ci să aduceţi lui Dumnezeu o jertfă pentru vină. Atunci veţi fi vindecaţi şi veţi şti de ce nu s-a îndepărtat mâna Lui de la voi.<br/>


text:
Atunci filistenii au zis: Ce jertfă pentru vină să-I aducem? Şi ei au zis: Cinci tumori de aur şi cinci şoareci de aur, după numărul domnitorilor filistenilor, căci o singură plagă a fost peste voi toţi şi peste domnitorii voştri.<br/>


text:
Să faceţi nişte modele după tumorile voastre şi nişte modele după şoarecii voştri care vă pustiesc ţara şi daţi glorie Dumnezeului lui Israel; poate că va înceta să-Şi apese mâna peste voi, peste dumnezeii voştri şi peste ţara voastră.<br/>


text:
De ce vă împietriţi inima, aşa cum şi-au împietrit inima egiptenii şi Faraon? Când El a făcut lucruri pline de putere între ei, oare n-au lăsat ei poporul să plece, şi el a plecat?<br/>


text:
Aşadar, faceţi un car nou şi luaţi două vaci tinere care alăptează şi care n-au mai tras la jug, înjugaţi vacile la car şi aduceţi viţeii lor acasă de la ele.<br/>


text:
Şi luaţi chivotul Domnului şi puneţi-l în car; puneţi alături de el într-o ladă lucrurile de aur pe care i le trimiteţi Lui ca jertfă pentru vină. Apoi trimiteţi-l să plece.<br/>


text:
Urmăriţi-l cu privirea; dacă se va urca pe drumul teritoriului său spre Bet-Şemeş, atunci Domnul ne-a făcut acest mare rău. Dar dacă nu, atunci vom şti că nu mâna Lui ne-a lovit, ci lucrul acesta a venit peste noi din întâmplare.<br/>


text:
Oamenii au făcut aşa. Au luat două vaci care alăptau, le-au înjugat la car şi le-au închis viţeii acasă.<br/>


text:
Vacile au luat-o drept pe drumul spre Bet-Şemeş; au ţinut mereu acelaşi drum, mugind în timp ce mergeau, şi nu s-au abătut nici la dreapta, nici la stânga. Şi domnitorii filistenilor au mers după ele până la graniţa Bet-Şemeşului.<br/>


text:
Locuitorii din Bet-Şemeş secerau grânele în vale; au ridicat ochii, au văzut chivotul şi s-au bucurat când l-au văzut.<br/>


text:
Şi carul a venit în câmpul lui Iosua, din Bet-Şemeş, şi a stat acolo, unde era o piatră mare. Ei au despicat lemnele carului, iar vacile le-au adus ca ardere-de-tot Domnului.<br/>


text:
Leviţii au coborât chivotul Domnului şi lada de lângă el în care se aflau lucrurile de aur, şi le-au pus pe toate pe piatra cea mare. Oamenii din Bet-Şemeş au adus Domnului în ziua aceea arderi-de-tot şi jertfe.<br/>


text:
Când cei cinci domnitori ai filistenilor au văzut lucrul acesta, s-au întors la Ecron în aceeaşi zi.<br/>


text:
Acestea sunt tumorile de aur pe care filistenii le-au adus Domnului ca dar pentru vină: una pentru Asdod, una pentru Gaza, una pentru Ascalon, una pentru Gat, una pentru Ecron;<br/>


text:
şi şoarecii de aur, după numărul tuturor cetăţilor filistenilor, care erau ale celor cinci domnitori, atât cetăţi fortificate cât şi sate fără ziduri. Piatra cea mare pe care au pus chivotul Domnului este martoră a acestui lucru până în ziua de azi în câmpul lui Iosua din Bet-Şemeş.<br/>


text:
Şi Domnul a lovit pe oamenii din Bet-Şemeş, pentru că s-au uitat în chivotul Domnului. A lovit cincizeci de mii şaptezeci de oameni din popor. Şi poporul a plâns, pentru că Domnul a lovit pe mulţi din popor cu o mare pedeapsă.<br/>


text:
Şi oamenii din Bet-Şemeş au zis: Cine poate sta înaintea Domnului, înaintea acestui Dumnezeu sfânt? Şi la cine se va urca Dumnezeu de la noi?<br/>


text:
Şi au trimis mesageri la locuitorii din Chiriat-Iearim, ca să le spună: Filistenii au adus înapoi chivotul Domnului; coborâţi-vă şi duceţi-l la voi.<br/>


text:
Oamenii din Chiriat-Iearim au venit şi au luat chivotul Domnului şi l-au dus în casa lui Abinadab, pe deal, şi au consacrat pe fiul său Eleazar, ca să ţină chivotul Domnului.<br/>


text:
Trecuse mult timp din ziua când chivotul fusese pus la Chiriat-Iearim, trecuseră douăzeci de ani. Şi toată casa lui Israel a plâns după Domnul.<br/>


text:
Şi Samuel a vorbit întregii case a lui Israel, zicând: Dacă vă întoarceţi la Domnul din toată inima voastră, scoateţi din mijlocul vostru dumnezeii străini si Astarteele, îndreptaţi-vă inima spre Domnul şi slujiţi-I numai Lui; şi El vă va elibera din mâna filistenilor.<br/>


text:
Şi ei s-au strâns la Miţpa, au scos apă, au vărsat-o înaintea Domnului, au postit în ziua aceea şi acolo au zis: Am păcătuit împotriva Domnului! Samuel judeca pe copiii lui Israel la Miţpa.<br/>


text:
Când au auzit filistenii că fiii lui Israel se adunaseră la Miţpa, domnitorii filistenilor s-au urcat împotriva lui Israel. Când au auzit copiii lui Israel, s-au temut de filisteni.<br/>


text:
Şi copiii lui Israel au zis lui Samuel: Nu înceta să strigi pentru noi către Domnul Dumnezeul nostru, ca să ne scape din mâna filistenilor.<br/>


text:
Samuel a luat un miel de lapte şi l-a adus întreg ca ardere-de-tot Domnului. Samuel a strigat către Domnul pentru Israel şi Domnul i-a răspuns.<br/>


text:
Şi pe când aducea Samuel arderea-de-tot, filistenii s-au apropiat ca să lupte împotriva lui Israel. Dar Domnul a tunat cu un vuiet puternic în ziua aceea împotriva filistenilor şi i-a înspăimântat; şi au fost bătuţi înaintea lui Israel.<br/>


text:
Bărbaţii lui Israel au ieşit din Miţpa, au urmărit pe filisteni şi i-au bătut până au ajuns sub Bet-Car.<br/>


text:
Samuel a luat o piatră pe care a pus-o între Miţpa şi Şen şi i-a pus numele Eben-Ezer (Piatră de ajutor), zicând: Până aici Domnul ne-a ajutat.<br/>


text:
Astfel au fost supuşi filistenii şi n-au mai venit în ţinutul lui Israel. Mâna Domnului a fost împotriva filistenilor în tot timpul vieţii lui Samuel.<br/>


text:
Şi cetăţile pe care le luaseră filistenii de la Israel au fost restituite lui Israel, de la Ecron până la Gat, cu ţinutul lor; Israel le-a smuls din mâna filistenilor. Şi între Israel şi amoriţi a fost pace.<br/>


text:
In fiecare an el obişnuia să se ducă într-un circuit la Betel, Ghilgal şi Miţpa, şi judeca pe Israel în toate locurile acestea.<br/>


text:
Apoi se întorcea la Rama, căci acolo-i era casa; şi acolo el judeca pe Israel, şi acolo a zidit Domnului un altar.<br/>


text:
Şi fiii lui Samuel n-au umblat în căile lui, ci s-au dedat la câştiguri necinstite, luau mită şi perverteau dreptatea.<br/>


text:
Şi i-au zis: Iată, tu eşti bătrân, iar fiii tăi nu umblă în căile tale; acum pune un rege peste noi, ca să ne judece, cum au toate popoarele.<br/>


text:
Lucrul acesta însă n-a plăcut lui Samuel, când au zis: Dă-ne un rege ca să ne judece. Şi Samuel s-a rugat Domnului.<br/>


text:
Şi Domnul a zis lui Samuel: Ascultă glasul poporului în tot ce-ţi va spune; căci nu pe tine te-au respins, ci pe Mine M-au respins, ca să nu mai fiu Rege peste ei.<br/>


text:
Ei se poartă cu tine cum s-au purtat totdeauna, de când i-am scos din Egipt până în ziua de astăzi; M-au părăsit şi au slujit altor dumnezei.<br/>


text:
Acum deci ascultă-le glasul, dar tu să-i avertizezi în mod solemn şi să le spui care este obiceiul regelui care va domni peste ei.<br/>


text:
Şi el a zis: Iată care va fi comportamentul regelui care va domni peste voi: el va lua pe fiii voştri, îi va pune la carele sale şi între călăreţii lui, ca să alerge înaintea carului lui;<br/>


text:
îi va pune conducători peste o mie şi conducători peste cincizeci, şi îi va întrebuinţa la aratul pământurilor lui, la culesul secerişului lui, la facerea armelor lui de război şi a uneltelor carelor lui.<br/>


text:
Şi el va lua ce este mai bun din câmpiile voastre, şi din viile voastre, şi din măslinii voştri şi le va da slujitorilor lui.<br/>


text:
Şi va lua zeciuială din seminţele voastre şi din viile voastre şi le va da ofiţerilor şi slujitorilor lui.<br/>


text:
Va lua, de asemenea, pe sclavii voştri şi pe sclavele voastre, pe cei mai buni boi şi pe cei mai buni măgari ai voştri şi-i va întrebuinţa la lucrările lui.<br/>


text:
Şi în ziua aceea veţi striga împotriva regelui pe care l-aţi ales, dar Domnul nu vă va răspunde în ziua aceea.<br/>


text:
Poporul însă n-a vrut să asculte de glasul lui Samuel, şi au zis: Nu, ci să fie un rege peste noi,<br/>


text:
ca să fim şi noi ca şi celelalte popoare; regele nostru să ne judece, să meargă înaintea noastră şi să lupte în bătăliile noastre.<br/>


text:
Şi Domnul a zis lui Samuel: Ascultă-le glasul şi pune un rege peste ei. Şi Samuel a zis bărbaţilor lui Israel: Duceţi-vă fiecare în cetatea lui.<br/>


text:
Era un om din Beniamin, numit Chis, fiul lui Abiel, fiul lui Ţeror, fiul lui Becorat, fiul lui Afiah, fiul unui beniamit, un bărbat puternic şi viteaz.<br/>


text:
Şi el avea un fiu al cărui nume era Saul, un tânăr ales şi frumos, mai frumos decât oricare dintre copiii lui Israel; şi-i întrecea pe toţi în înălţime de la umăr în sus.<br/>


text:
Măgăriţele lui Chis, tatăl lui Saul, s-au pierdut. Şi Chis a zis lui Saul, fiul său: Ia pe unul din slujitori cu tine şi du-te şi caută măgăriţele.<br/>


text:
Saul a trecut prin ţinutul muntos al lui Efraim şi a străbătut ţara Şalişa, dar nu le-a găsit. Apoi au trecut prin ţara Şaalim, dar nu erau acolo. Apoi a trecut prin ţara lui Beniamin, dar nu le-a găsit nici acolo.<br/>


text:
Când au ajuns în ţara Ţuf, Saul a zis slujitorului care era cu el: Hai să ne întoarcem, ca nu cumva tatăl meu, ne mai îngrijorându-se de măgăriţe, să înceapă să se îngrijoreze de noi.<br/>


text:
Dar el i-a zis: Iată, în cetatea aceasta este un om al lui Dumnezeu, un om cu vază; tot ce spune el se împlineşte negreşit. Să mergem acolo, poate ne va spune pe ce drum trebuie să pornim.<br/>


text:
Atunci Saul a zis slujitorului lui: Dar dacă mergem acolo, ce să ducem omului lui Dumnezeu? Căci nu mai avem pâine în saci şi n-avem nici un dar ca să ducem omului lui Dumnezeu. Ce avem?<br/>


text:
Şi slujitorul a răspuns din nou lui Saul şi a zis: Iată, am la mine un sfert de siclu de argint; îl voi da omului lui Dumnezeu, iar el ne va spune drumul nostru.<br/>


text:
Odinioară în Israel, când se ducea cineva să întrebe pe Dumnezeu, zicea: Hai să mergem la văzător! Căci acela care astăzi se numeşte profet, se numea odinioară văzător.<br/>


text:
Şi Saul a zis slujitorului său: Bine zici; hai să mergem! Şi s-au dus în cetatea unde era omul lui Dumnezeu.<br/>


text:
Pe când urcau ei spre cetate, au întâlnit nişte fete care ieşiseră să scoată apă, şi le-au zis: Aici este văzătorul?<br/>


text:
Ele au răspuns şi le-au zis: Da, iată-l înaintea ta; dar du-te repede; căci astăzi a venit în cetate, pentru că poporul aduce jertfă pe înălţime.<br/>


text:
Când veţi intra în cetate, îl veţi găsi înainte ca să se urce la locul cel înalt ca să mănânce, căci poporul nu mănâncă până nu vine el, fiindcă el trebuie să binecuvânteze jertfa; după aceea mănâncă şi cei invitaţi. Urcaţi-vă deci, căci acum îl veţi găsi.<br/>


text:
Şi ei s-au urcat în cetate. Când au ajuns în cetate, iată, Samuel venea spre ei, ca să se urce pe înălţime.<br/>


text:
Mâine, pe vremea aceasta, îţi voi trimite un om din ţara lui Beniamin, iar tu să-l ungi ca prinţ peste poporul Meu Israel. El va scăpa pe poporul Meu din mâna filistenilor; căci am căutat cu îndurare spre poporul Meu, pentru că strigătul lui a ajuns până la Mine.<br/>


text:
Când a văzut Samuel pe Saul, Domnul i-a zis: Iată omul despre care ţi-am vorbit; el va domni peste poporul Meu.<br/>


text:
Saul s-a apropiat de Samuel la mijlocul porţii şi i-a zis: Spune-mi, te rog, unde este casa văzătorului.<br/>


text:
Samuel a răspuns lui Saul şi a zis: Eu sunt văzătorul; urcă-te înaintea mea pe înălţime, căci astăzi veţi lua masa cu mine. Şi mâine dimineaţă te voi lăsa să pleci şi îţi voi spune tot ce este în inima ta.<br/>


text:
Nu te nelinişti de măgăriţele pe care le-ai pierdut acum trei zile, pentru că au fost găsite. Şi pentru cine este păstrat tot ce este mai de dorit în Israel? Oare nu pentru tine şi pentru toată casa tatălui tău?<br/>


text:
Saul a răspuns şi a zis: Oare nu sunt eu beniamit, din cea mai mică seminţie a lui Israel? Şi familia mea nu este cea mai mică dintre toate familiile din seminţia lui Beniamin? Aşadar, de ce îmi vorbeşti astfel?<br/>


text:
Atunci Samuel a luat pe Saul şi pe slujitorul lui şi i-a adus în încăperea de oaspeţi; i-a pus să stea pe locul de frunte între cei invitaţi care erau aproape treizeci de persoane.<br/>


text:
Şi bucătarul a luat spata şi ce era pe ea şi a pus-o înaintea lui Saul. Şi Samuel a zis: Iată ce a fost păstrat, pune-o înaintea ta şi mănâncă, fiindcă pentru tine a fost păstrată până la vremea hotărâtă, de când am invitat poporul. Astfel, în ziua aceea, Saul a mâncat cu Samuel.<br/>


text:
Apoi s-au coborât de pe înălţime în cetate şi Samuel a stat de vorbă cu Saul pe acoperişul casei.<br/>


text:
Şi s-au sculat dis-de-dimineaţă şi, în revărsatul zorilor, Samuel a chemat pe Saul de pe acoperiş, zicând: Scoală-te, ca să te însoţesc. Saul s-a sculat şi amândoi, el şi Samuel, au ieşit în stradă.<br/>


text:
Când s-au coborât la marginea cetăţii, Samuel a zis lui Saul: Spune slujitorului tău să meargă înaintea noastră. Şi slujitorul a trecut înainte. Dar tu opreşte-te ca să-ţi vestesc Cuvântul Domnului.<br/>


text:
Atunci Samuel a luat sticluţa cu untdelemn şi a turnat-o pe capul lui Saul, l-a sărutat şi a zis: Nu te-a uns Domnul ca să fii conducătorul moştenirii Lui?<br/>


text:
Când te vei duce astăzi de la mine, vei găsi doi oameni aproape de mormântul Rahelei, în teritoriul lui Beniamin, la Ţelţah. Şi ei îţi vor zice: Măgăriţele pe care te-ai dus să le cauţi au fost găsite. Iată, tatăl tău nu se mai gândeşte la măgăriţe, ci este îngrijorat de voi şi zice: Ce să fac pentru fiul meu?<br/>


text:
De acolo vei merge mai departe şi vei ajunge la stejarul lui Tabor, unde vei fi întâmpinat de trei oameni care se vor urca la Dumnezeu, în Betel, şi care vor duce: unul trei iezi, altul va duce trei turte de pâine, iar altul va duce un burduf cu vin.<br/>


text:
După aceea, vei ajunge la Ghibea Elohim, unde se află garnizoana filistenilor. Când vei intra în cetate, vei întâlni un grup de profeţi coborându-se de pe înălţime, cu harpe, tamburine, flaute şi lire înaintea lor, <i>şi</i> ei vor profeţi.<br/>


text:
Atunci Duhul Domnului va veni peste tine cu putere, vei profeţi împreună cu ei şi vei fi prefăcut într-un alt om.<br/>


text:
Când ţi se vor întâmpla semnele acestea, fă ce vei găsi că trebuie făcut, căci Dumnezeu este cu tine.<br/>


text:
Apoi să te cobori înaintea mea la Ghilgal; şi iată, eu mă voi coborî la tine, ca să aduc arderi-de-tot şi jertfe de mulţumire. Să mă aştepţi acolo şapte zile, până voi ajunge eu la tine ca să-ţi arăt ce va trebui să faci.<br/>


text:
De îndată ce Saul s-a întors cu spatele ca să plece de la Samuel, Dumnezeu i-a schimbat inima; şi toate semnele acestea s-au împlinit în aceeaşi zi.<br/>


text:
Când au ajuns la Ghibea, iată că i-a ieşit înainte un grup de profeţi; şi Duhul lui Dumnezeu a venit peste el cu putere şi el a profeţit în mijlocul lor.<br/>


text:
Când au văzut toţi cei ce-l cunoşteau mai dinainte că profeţea cu profeţii, îşi ziceau unul altuia: Ce s-a întâmplat cu fiul lui Chis? Oare şi Saul este între profeţi?<br/>


text:
Şi un om din locul acela a răspuns şi a zis: Şi cine este tatăl lor? De aceea, s-a născut proverbul: Oare şi Saul este între profeţi?<br/>


text:
Unchiul lui Saul a zis lui Saul şi slujitorului lui: Unde v-aţi dus? Saul a răspuns: Să căutăm măgăriţele. Când am văzut că nu le găsim, ne-am dus la Samuel.<br/>


text:
Şi Saul a răspuns unchiului său: Ne-a spus că măgăriţele au fost găsite. Dar nu i-a spus ce a zis Samuel despre problema împărăţiei.<br/>


text:
şi a zis fiilor lui Israel: Aşa vorbeşte Domnul Dumnezeul lui Israel: Eu am scos din Egipt pe Israel şi v-am eliberat din mâna egiptenilor şi din mâna tuturor regilor care vă apăsau.<br/>


text:
Dar astăzi voi aţi respins pe Dumnezeul vostru, care vă scapă din toate necazurile şi suferinţele voastre, şi I-aţi zis: Pune un rege peste noi! Prezentaţi-vă acum înaintea Domnului, după seminţiile voastre şi după miile voastre.<br/>


text:
A apropiat seminţia lui Beniamin pe familii şi a ieşit la sorţi familia lui Matri. Apoi a ieşit la sorţi Saul, fiul lui Chis, dar când l-au căutat nu l-au găsit.<br/>


text:
De aceea, au întrebat din nou pe Domnul: A venit oare omul acesta aici? Şi Domnul a răspuns: Iată, s-a ascuns între bagaje.<br/>


text:
Au alergat şi l-au scos de acolo şi când a stat în mijlocul poporului, era mai înalt decât toţi din popor de la umăr în sus.<br/>


text:
Şi Samuel a zis întregului popor: Vedeţi pe cine a ales Domnul? Nu este nimeni în tot poporul care să fie ca el. Şi tot poporul a strigat: Trăiască regele!<br/>


text:
Atunci Samuel a spus poporului drepturile împărăţiei şi le-a scris într-o carte, pe care a pus-o înaintea Domnului. Apoi Samuel a dat drumul poporului, trimiţându-l pe fiecare la casa lui.<br/>


text:
Şi Saul a mers de asemenea la casa lui în Ghibea; şi nişte oameni viteji, a căror inimă o mişcase Dumnezeu, au mers cu el.<br/>


text:
Dar câţiva oameni răi au zis: Cum ne poate scăpa acesta? Şi l-au dispreţuit, şi nu i-au adus nici un dar. Dar Saul s-a făcut că nu-i aude.<br/>


text:
Nahaş, amonitul, a venit şi a înconjurat Iabesul din Galaad. Toţi locuitorii din Iabes au zis lui Nahaş: Fă un legământ cu noi şi îţi vom sluji.<br/>


text:
Dar Nahaş, amonitul, le-a răspuns: Voi face legământ cu voi cu o condiţie: dacă mă lăsaţi să vă scot la toţi ochiul drept şi să arunc astfel o batjocură asupra întregului Israel.<br/>


text:
Bătrânii din Iabes i-au zis: Dă-ne un timp de şapte zile, ca să trimitem mesageri în tot ţinutul lui Israel; şi dacă nu va fi nimeni să ne scape, atunci vom ieşi la tine.<br/>


text:
Mesagerii au ajuns la Ghibea, cetatea lui Saul, şi au spus aceste lucruri în auzul poporului. Şi tot poporul a ridicat glasul şi a plâns.<br/>


text:
Şi iată, Saul se întorcea de la câmp în urma boilor; şi a zis: Ce are poporul de plânge? Şi i-au istorisit cuvintele oamenilor din Iabes.<br/>


text:
Şi a luat o pereche de boi, i-a tăiat în bucăţi şi i-a trimis prin mesageri prin toate ţinuturile lui Israel, zicând: Oricine nu va merge după Saul şi după Samuel, îşi va vedea boii tăiaţi în acelaşi fel. Groaza Domnului a căzut peste popor şi au ieşit ca un singur om.<br/>


text:
Saul i-a numărat la Bezec; copiii lui Israel erau trei sute de mii şi bărbaţii lui Iuda erau treizeci de mii.<br/>


text:
Şi ei au zis mesagerilor care veniseră: Aşa să vorbiţi locuitorilor Iabesului din Galaad: Mâine, când va dogorî soarele, veţi avea eliberare.<br/>Mesagerii au dus vestea aceasta oamenilor din Iabes, care s-au umplut de bucurie.<br/>


text:
Atunci oamenii din Iabes au zis amoniţilor: Mâine vom ieşi la tine şi ne vei putea face ce-ţi va plăcea.<br/>


text:
A doua zi, Saul a împărţit poporul în trei grupuri. Au pătruns în tabăra amoniţilor în timpul gărzii de dimineaţă şi i-au bătut până la căldura zilei. Cei ce au scăpat au fost risipiţi şi n-au mai rămas doi laolaltă dintre ei.<br/>


text:
Atunci poporul a zis lui Samuel: Cine zicea: Saul să domnească peste noi? Daţi încoace pe oamenii aceia, ca să-i omoram.<br/>


text:
Dar Saul a zis: Nimeni nu va fi omorât în ziua aceasta, căci astăzi Domnul a dat o eliberare lui Israel.<br/>


text:
Şi tot poporul s-a dus la Ghilgal şi acolo, la Ghilgal, au făcut pe Saul rege înaintea Domnului. Acolo au adus înaintea Domnului jertfe de mulţumire; şi acolo Saul şi toţi oamenii lui Israel s-au bucurat foarte mult.<br/>


text:
Samuel a zis întregului Israel: Iată, v-am ascultat glasul în tot ce mi-aţi zis şi am pus un rege peste voi,<br/>


text:
Şi acum iată, aici este regele care va merge înaintea voastră. Cât despre mine, eu sunt bătrân, am albit şi iată, fiii mei sunt cu voi. Am umblat înaintea voastră din tinereţe şi până în ziua de azi.<br/>


text:
Iată-mă! Mărturisiţi împotriva mea înaintea Domnului şi înaintea unsului Lui. Cui i-am luat boul sau cui i-am luat măgarul, sau pe cine am apăsat? Pe cine am înşelat şi de la cine am luat mită ca să închid ochii faţă de el? Mărturisiţi şi vă voi da înapoi.<br/>


text:
Ei au răspuns: Nu ne-ai apăsat, nici nu ne-ai înşelat, nici n-ai primit nimic din mâna nimănui.<br/>


text:
Şi el le-a zis: Domnul este martor împotriva voastră şi unsul Lui este martor în ziua aceasta că n-aţi găsit nimic în mâinile mele. Şi ei au răspuns: Sunt martori.<br/>


text:
Atunci Samuel a zis poporului: Domnul este Cel ce a pus pe Moise şi pe Aaron şi a scos pe părinţii voştri din ţara Egiptului.<br/>


text:
Acum deci prezentaţi-vă ca să vă judec înaintea Domnului pentru toate faptele drepte ale Domnului, pe care vi le-a făcut vouă şi părinţilor voştri.<br/>


text:
Când Iacov a venit în Egipt şi părinţii voştri au strigat către Domnul, Domnul a trimis pe Moise şi pe Aaron care au scos pe părinţii voştri din Egipt şi i-au adus să locuiască în locul acesta.<br/>


text:
Dar ei au uitat pe Domnul Dumnezeul lor, aşa că El i-a vândut în mâna lui Sisera, conducătorul armatei Haţorului, şi în mâna filistenilor, şi în mâna regelui Moabului, care au luptat împotriva lor.<br/>


text:
Şi ei au strigat către Domnul şi au zis: Am păcătuit pentru că am părăsit pe Domnul şi am slujit Baalilor şi Astarteelor; eliberează-ne acum din mâna duşmanilor noştri şi îţi vom sluji.<br/>


text:
Atunci Domnul a trimis pe Ierubaal şi pe Barac, şi pe Iefta, şi pe Samuel, şi v-a eliberat din mâna duşmanilor voştri care vă înconjurau, aşa că aţi locuit în linişte.<br/>


text:
Apoi, când aţi văzut că Nahaş, regele fiilor lui Amon, vine împotriva voastră, mi-aţi zis: Nu, ci un rege să domnească peste noi, cu toate că Domnul, Dumnezeul vostru era Regele vostru.<br/>


text:
Acum deci, aici este regele pe care l-aţi ales şi pe care l-aţi cerut; şi iată, Domnul a pus un rege peste voi.<br/>


text:
Dacă vă veţi teme de Domnul şi Îi veţi sluji şi veţi asculta de glasul Lui, şi nu vă veţi răzvrăti împotriva cuvântului Lui, atât voi cât şi regele care domneşte peste voi, veţi continua să urmaţi pe Domnul Dumnezeul vostru.<br/>


text:
Dar dacă nu veţi asculta de glasul Domnului, ci vă veţi împotrivi cuvântului Domnului, mâna Domnului va fi împotriva voastră, cum a fost împotriva părinţilor voştri.<br/>


text:
Nu este oare astăzi secerişul grânelor? Voi striga către Domnul ca să trimită tunete şi ploaie. Să ştiţi atunci şi să vedeţi cât de mare este nelegiuirea pe care aţi făcut-o înaintea Domnului, când aţi cerut un rege pentru voi.<br/>


text:
Samuel a strigat către Domnul şi Domnul a trimis chiar în ziua aceea tunete şi ploaie; şi tot poporul a avut mare frică de Domnul şi de Samuel.<br/>


text:
Şi tot poporul a zis lui Samuel: Roagă-te Domnului Dumnezeului tău pentru robii tăi, ca să nu murim; căci la toate păcatele noastre am mai adăugat şi pe acela de a cere un rege pentru noi.<br/>


text:
Şi Samuel a zis poporului: Nu vă temeţi! Aţi făcut tot răul acesta, dar nu vă abateţi de la Domnul, ci slujiţi pe Domnul cu toată inima voastră.<br/>


text:
Nu vă abateţi de la El; altfel aţi merge după lucruri de nimic, care nu aduc nici folos, nici eliberare, pentru că sunt lucruri de nimic.<br/>


text:
Căci Domnul nu va părăsi pe poporul Lui, din cauza Numelui Lui celui mare, pentru că Domnului I-a plăcut să facă din voi poporul Lui.<br/>


text:
Ba mai mult, cât despre mine, departe de mine să păcătuiesc împotriva Domnului, încetând să mă rog pentru voi; vă voi învăţa însă calea cea bună şi dreaptă.<br/>


text:
Temeţi-vă numai de Domnul şi slujiţi-I în adevăr cu toată inima voastră; căci vedeţi ce lucruri mari a făcut El pentru voi.<br/>


text:
Saul era în vârstă de treizeci de ani când a început să domnească şi, după ce a domnit doi ani peste Israel,<br/>


text:
Saul şi-a ales trei mii de bărbaţi din Israel: două mii erau cu el la Micmaş şi pe Muntele Betel, iar o mie erau cu Ionatan la Ghibea lui Beniamin. Pe ceilalţi din popor i-a trimis pe fiecare la cortul lui.<br/>


text:
Şi Ionatan a bătut garnizoana filistenilor care era la Gheba, iar filistenii au auzit lucrul acesta. Saul a pus să sune cu trompeta prin toată ţara, zicând: Să audă evreii!<br/>


text:
Şi tot Israelul a auzit zicându-se că Saul a bătut o garnizoană a filistenilor şi că Israelul s-a făcut urât filistenilor. Atunci poporul s-a adunat la Saul în Ghilgal.<br/>


text:
Filistenii s-au strâns să lupte cu Israel. Aveau treizeci de mii de care şi şase mii de călăreţi; şi poporul acesta era fără număr, ca nisipul de pe malul mării. Au venit şi şi-au aşezai tabăra la Micmaş, spre est de Bet-Aven.<br/>


text:
Când au văzut bărbaţii lui Israel că sunt la strâmtoare, căci poporul era urmărit de aproape, s-au ascuns în peşteri, în tufişuri, în stânci în turnuri şi în gropi.<br/>


text:
Unii evrei au trecut Iordanul, ca să se ducă în ţara lui Gad şi în Galaad. Saul era tot la Ghilgal, şi tot poporul de lângă el îl urma tremurând.<br/>


text:
A aşteptat şapte zile, după timpul hotărât de Samuel, dar Samuel nu venea la Ghilgal; şi poporul se împrăştia de lângă Saul.<br/>


text:
Atunci Saul a zis: Aduceţi-mi arderea-de-tot şi jertfele de mulţumire. Şi a jertfit arderea-de-tot.<br/>


text:
Pe când sfârşea de adus arderea-de-tot, iată, a venit Samuel; şi Saul i-a ieşit înainte ca să-l salute.<br/>


text:
Dar Samuel a zis: Ce ai făcut? Saul a răspuns: Pentru că am văzut că poporul se împrăştie de lângă mine şi că tu n-ai venit la timpul hotărât, iar filistenii se adunau la Micmaş,<br/>


text:
am zis: Filistenii se vor coborî împotriva mea la Ghilgal şi eu nu m-am rugat Domnului! Atunci am îndrăznit şi am adus arderea-de-tot.<br/>


text:
Şi Samuel a zis lui Saul: Ai lucrat ca un nebun şi n-ai păzit porunca pe care ţi-o dăduse Domnul Dumnezeul tău. Domnul ar fi întărit pe vecie domnia ta peste Israel.<br/>


text:
Dar acum împărăţia ta nu va dăinui. Domnul Şi-a ales un om după inima Lui, şi Domnul l-a hotărât să fie conducătorul poporului Său, pentru că n-ai păzit ce-ţi poruncise Domnul.<br/>


text:
Şi Samuel s-a sculat şi s-a urcat din Ghilgal la Ghibea lui Beniamin. Saul a făcut numărătoarea poporului care se afla cu el: erau aproape şase sute de oameni.<br/>


text:
Saul, fiul său Ionatan şi poporul care era cu ei s-au aşezat la Gheba lui Beniamin în timp ce filistenii erau aşezaţi cu tabăra la Micmaş.<br/>


text:
Şi din tabăra filistenilor au venit trei grupuri de oameni ca să nimicească: un grup de distrugători a luat-o spre Ofra, Spre ţara Şual,<br/>


text:
un alt grup a luat-o spre Bet-Horon şi celălalt grup a luat-o spre teritoriul care este spre Valea Ţeboim, înspre deşert.<br/>


text:
În toată ţara lui Israel nu se găsea nici un fierar, căci filistenii ziseseră: Să împiedicăm pe evrei să-şi facă săbii sau suliţe.<br/>


text:
Şi fiecare om din Israel se cobora la filisteni ca să-şi ascută fierul plugului, coasa, securea şi sapa,<br/>


text:
când se toceau ascuţişurile secerilor, şi a sapelor, şi a furcilor cu trei coarne, şi ca să facă vârf ţepuşului cu care mâna boii.<br/>


text:
Şi aşa s-a întâmplat că în ziua luptei nu era nici sabie, nici suliţă în mâinile întregului popor, care era cu Saul şi Ionatan;nu aveau decât Saul şi fiul său Ionatan.<br/>


text:
Într-o zi, Ionatan, fiul lui Saul, a zis tânărului care-i purta armele: Vino să pătrundem până la garnizoana filistenilor, care este dincolo de locul acesta. Dar n-a spus nimic tatălui său.<br/>


text:
Saul stătea la marginea cetăţii Ghibea, sub rodiul din Migron, şi poporul care era cu el era aproape şase sute de bărbaţi.<br/>


text:
Ahia, fiul lui Ahitub, fratele lui I-Cabod, fiul lui Fineas, fiul lui Eli, preotul Domnului la Silo, purta efodul. Poporul nu ştia că Ionatan plecase.<br/>


text:
Şi între trecătorile prin care căuta Ionatan să ajungă la garnizoana filistenilor era un pisc de stâncă de o parte şi un pisc de stâncă de cealaltă parte; numele unuia era Boţeţ şi numele celuilalt era Sene.<br/>


text:
Unul dintre aceste piscuri se afla la nord, faţă în faţă cu Micmaş, iar celălalt la sud, faţă în faţă cu Gheba.<br/>


text:
Ionatan a zis tânărului care-i purta armele: Vino să pătrundem până la garnizoana acestor necircumcişi. Poate că Domnul va lucra pentru noi, pentru că pe Domnul nu-L împiedică nimic ca să salveze prin mulţi sau prin puţini.<br/>


text:
Şi purtătorul lui de arme i-a zis: Fă tot ce ai în inimă; întoarce-te şi iată, sunt cu tine, gata să-ţi urmez dorinţa.<br/>


text:
Dacă ne vor zice: Aşteptaţi până venim noi la voi; atunci vom sta în locul nostru şi nu ne vom urca la ei.<br/>


text:
Dar dacă ne vor zice: Urcaţi-vă la noi, atunci ne vom urca, pentru că Domnul i-a dat în mâinile noastre. Acesta ne va fi semnul.<br/>


text:
Când s-au arătat amândoi garnizoanei filistenilor, filistenii au zis: Iată, evreii ies din gropile în care s-au ascuns.<br/>


text:
Şi oamenii din garnizoană au vorbit lui Ionatan şi celui ce-i ducea armele şi au zis: Urcaţi-vă la noi şi vă vom arăta ceva. Ionatan a zis celui ce-i ducea armele: Urcă-te după mine, căci Domnul i-a dat în mâinile lui Israel.<br/>


text:
Şi Ionatan s-a căţărat cu mâinile şi cu picioarele şi cel ce-i ducea armele mergea după el. Filistenii cădeau înaintea lui Ionatan şi cel ce-i ducea armele omora în urma lui.<br/>


text:
În acest întâi măcel, Ionatan şi cel ce-i ducea armele au ucis douăzeci de oameni, pe o întindere de aproape o jumătate de pogon de pământ.<br/>


text:
A intrat groaza în tabără, în ţară şi în tot poporul. Chiar şi garnizoana şi prădătorii tremurau, ţara s-a cutremurat; era o groază de la Dumnezeu.<br/>


text:
Santinelele lui Saul, care erau la Ghibea lui Beniamin, au văzut că mulţimea se împrăştia şi fugea în toate părţile.<br/>


text:
Atunci Saul a zis poporului care era cu el: Număraţi, vă rog, şi vedeţi cine a plecat din mijlocul nostru. Şi ei au numărat şi iată că lipsea Ionatan şi cel ce-i purta armele.<br/>


text:
Atunci Saul a zis lui Ahia: Adu încoace chivotul lui Dumnezeu! Căci în vremea aceea chivotul lui Dumnezeu era cu copiii lui Israel.<br/>


text:
Pe când vorbea Saul cu preotul, zarva din tabăra filistenilor continua şi creştea şi mai mare. Şi Saul a zis preotului: Trage-ţi mâna!<br/>


text:
Apoi, Saul şi tot poporul care era cu el s-au strâns şi au înaintat până la locul luptei; şi filistenii au întors sabia unii împotriva altora şi învălmăşeala era nespus de mare.<br/>


text:
Evreii care erau mai dinainte la filisteni şi care se urcaseră cu ei în tabără de pe unde erau împrăştiaţi, s-au unit cu israeliţii care erau cu Saul şi cu Ionatan.<br/>


text:
Toţi bărbaţii lui Israel care se ascunsesem în ţinutul muntos al lui Efraim, aflând că filistenii fugeau, au început să-i urmărească şi ei în luptă.<br/>


text:
În ziua aceea bărbaţii lui Israel au fost obosiţi, pentru că Saul pusese poporul sub un jurământ, zicând: Blestemat să fie omul care va mânca pâine până deseară şi până mă voi răzbuna pe duşmanii mei. Aşa că nici unul din popor n-a mâncat.<br/>


text:
Când poporul a intrat în pădure, a văzut mierea curgând; dar nici unul n-a dus mierea la gură, pentru că poporul se temea de jurământ.<br/>


text:
Dar Ionatan n-a auzit când tatăl său a pus poporul sub jurământ; de aceea, a întins vârful toiagului pe care-l avea în mână, l-a vârât într-un fagure de miere şi a dus mâna la gură; şi ochii i s-au luminat.<br/>


text:
Atunci unul din popor i-a vorbit şi a zis: Tatăl tău a pus poporul sub jurământ, zicând: Blestemat este omul care mănâncă astăzi mâncare. Şi poporul era sleit de puteri.<br/>


text:
Şi Ionatan a zis: Tatăl meu a tulburat ţara; vedeţi cum mi s-au luminat ochii, din cauză că am gustat puţin din mierea aceasta!<br/>


text:
Oare dacă poporul ar fi mâncat azi din prada pe care a găsit-o la duşmanii lui, n-ar fi fost înfrângerea filistenilor mai mare?<br/>


text:
Şi poporul s-a aruncat cu lăcomie asupra prăzii. A luat oi, boi şi viţei, i-a înjunghiat pe pământ şi i-a mâncat cu sânge cu tot.<br/>


text:
Apoi i-au spus lui Saul, zicând: Iată, poporul păcătuieşte împotriva Domnului, mâncând cu sânge. Saul a zis: Aţi făcut o nelegiuire; rostogoliţi astăzi până la mine o piatră mare.<br/>


text:
Şi Saul a zis: Împrăştiaţi-vă printre popor şi spuneţi-le: Fiecare să-şi aducă boul sau oaia sa şi să-l junghie aici şi să mănânce; şi nu păcătuiţi împotriva Domnului, mâncând cu sânge. Şi peste noapte, fiecare din popor şi-a adus boul cu sine, ca să-l înjunghie acolo.<br/>


text:
Şi Saul a zis: Să ne coborâm în noaptea aceasta după filisteni şi să-i jefuim până la lumina zilei, şi să nu lăsăm să rămână nici unul. Şi ei au zis: Fă tot ce crezi că e bine. Atunci preotul a zis: Să ne apropiem aici de Dumnezeu.<br/>


text:
Şi Saul a întrebat pe Dumnezeu: Să mă cobor după filisteni? Îi vei da Tu pe ei în mâna lui Israel? Dar Dumnezeu nu i-a răspuns în ziua aceea.<br/>


text:
Şi Saul a zis: Apropiaţi-vă aici toţi conducătorii poporului şi căutaţi şi aflaţi cum s-a făcut astăzi acest păcat.<br/>


text:
Căci viu este Domnul, care a eliberat pe Israel: chiar dacă l-ar fi făcut fiul meu Ionatan, va muri negreşit. Dar din tot poporul nu i-a răspuns nici un om.<br/>


text:
Atunci el a zis întregului Israel: Voi vă veţi aşeza de o parte, iar eu şi Ionatan ne vom aşeza de cealaltă parte. Şi poporul a zis lui Saul: Fă ce crezi că e bine.<br/>


text:
De aceea, Saul a zis Domnului, Dumnezeul lui Israel: Arată adevărul. Sorţul a căzut pe Ionatan şi pe Saul, iar poporul a scăpat.<br/>


text:
Atunci Saul a zis lui Ionatan: Spune-mi ce ai făcut. Ionatan i-a spus şi a zis: Am gustat puţină miere cu vârful toiagului pe care-l aveam în mână. Iată-mă, trebuie să mor!<br/>


text:
Şi Saul a răspuns: Dumnezeu sa Se poarte cu toată asprimea lată de mine, dacă nu vei muri, Ionatane!<br/>


text:
Dar poporul a zis lui Saul: Trebuie oare să moară Ionatan, care a adus această mare eliberare în Israel? Nicidecum! Viu este Domnul că un păr din capul lui nu va cădea la pământ, pentru că el a lucrat cu Dumnezeu în această zi. Astfel poporul a scăpat pe Ionatan şi n-a murit.<br/>


text:
După ce Saul a luat domnia peste Israel, el a luptat împotriva tuturor duşmanilor lui din fiecare parte: împotriva lui Moab, a copiilor lui Amon, împotriva lui Edom, împotriva regilor din Ţoba şi împotriva filistenilor; şi ori încotro se întorcea era biruitor.<br/>


text:
Şi el se purta cu vitejie, a bătut pe amaleciţi şi a scăpat pe Israel din mâna celor care-l jefuiau.<br/>


text:
Şi fiii lui Saul au fost: Ionatan, Işvi şi Malchişua. Şi numele celor două fiice ale lui erau acestea: numele celei întâi-născute era Merab şi numele celei mai tinere era Mical.<br/>


text:
Numele soţiei lui Saul era Ahinoam, fiica lui Ahimaaţ. Numele comandantului armatei lui era Abner, fiul lui Ner, unchiul lui Saul.<br/>


text:
Războiul împotriva filistenilor a fost înverşunat în tot timpul vieţii lui Saul; şi de îndată ce Saul vedea pe un om puternic şi voinic, îl adăuga la oamenii lui.<br/>


text:
Şi Samuel a zis lui Saul: Pe mine m-a trimis Domnul să te ung rege peste poporul Său, peste Israel; acum deci ascultă glasul cuvintelor Domnului.<br/>


text:
Aşa vorbeşte Domnul oştirilor: Mi-aduc aminte de ceea ce a făcut Amalec lui Israel, cum s-a aşezat împotriva lui pe drum, la ieşirea lui din Egipt.<br/>


text:
Acum du-te şi bate pe Amalec şi nimiceşte tot ce este al lui; să nu-i cruţi, ci să omori bărbat şi femeie, copil şi sugar, bou şi oaie, cămilă şi măgar.<br/>


text:
Atunci Saul a adunat poporul şi l-a numărat la Telaim: erau două sute de mii de oameni pedeştri şi zece mii de oameni din Iuda.<br/>


text:
Şi Saul a zis cheniţilor: Duceţi-vă, depărtaţi-vă şi ieşiţi din mijlocul lui Amalec, ca să nu vă nimicesc împreună cu ei; căci voi aţi arătat bunătate faţă de copiii lui Israel, când se urcau din Egipt. Şi cheniţii au plecat din mijlocul amaleciţilor.<br/>


text:
Şi a prins viu pe Agag, regele amaleciţilor, şi a nimicit cu desăvârşire pe tot poporul, trecându-l prin ascuţişul săbiei.<br/>


text:
Dar Saul şi poporul au cruţat pe Agag şi pe cele mai bune oi, boi, vite grase, miei şi tot ce era mai bun, şi n-au vrut să le distrugă cu desăvârşire; au nimicit însă tot ce era prost şi nebăgat în seamă.<br/>


text:
Îmi pare rău că am pus pe Saul rege, fiindcă el s-a abătut de la Mine şi n-a împlinit poruncile Mele. Lucrul acesta a mâhnit pe Samuel şi el a strigat către Domnul toată noaptea aceea.<br/>


text:
Samuel s-a sculat dis-de-dimineaţă, ca să meargă înaintea lui Saul. Şi au venit şi au spus lui Samuel, zicând: Saul s-a dus la Carmel şi iată, şi-a înălţat un semn de biruinţă, apoi s-a întors şi, trecând mai departe, s-a coborât la Ghilgal.<br/>


text:
Samuel a venit la Saul şi Saul i-a zis: Fii binecuvântat de Domnul! Am împlinit porunca Domnului.<br/>


text:
Şi Samuel a zis: Ce este behăitul acesta de oi care ajunge la urechile mele şi mugetul acesta de boi pe care-l aud?<br/>


text:
Şi Saul a zis: Le-au adus de la amaleciţi, pentru că poporul a cruţat oile cele mai bune şi boii cei mai buni, ca să-i jertfească Domnului Dumnezeului tău; iar pe celelalte le-am nimicit cu desăvârşire.<br/>


text:
Atunci Samuel a zis lui Saul: Stai, şi-ţi voi spune ce mi-a zis Domnul în noaptea aceasta. Şi Saul i-a zis: Vorbeşte!<br/>


text:
Samuel a zis: Când erai mic în ochii tăi, n-ai ajuns tu conducătorul seminţiilor lui Israel şi nu te-a uns Domnul ca să fii rege peste Israel?<br/>


text:
Şi Domnul te-a trimis şi ţi-a zis: Du-te şi nimiceşte cu desăvârşire pe păcătoşii aceia, pe amaleciţi; luptă-te cu ei până îi vei nimici.<br/>


text:
De ce n-ai ascultat de glasul Domnului, ci te-ai aruncat asupra prăzii şi ai făcut ce este rău înaintea Domnului?<br/>


text:
Atunci Saul a zis lui Samuel: Am ascultat glasul Domnului şi m-am dus pe calea pe care m-a trimis Domnul. Am adus pe Agag, regele lui Amalec, şi am nimicit cu desăvârşire pe amaleciţi.<br/>


text:
Dar poporul a luat din pradă, oi şi boi, ce era mai bun din ceea ce trebuia dat nimicirii, ca să jertfească Domnului Dumnezeului tău la Ghilgal.<br/>


text:
Samuel a zis: Oare îi plac Domnului mai mult arderile-de-tot şi jertfele decât ascultarea de glasul Domnului? Iată, ascultarea este mai bună decât jertfele şi luarea aminte la Cuvântul Său este mai bună decât grăsimea berbecilor.<br/>


text:
Căci răzvrătirea este ca şi păcatul magiei, iar insubordonarea ca şi închinarea la idoli şi la terafimi. Pentru că ai lepădat Cuvântul Domnului, le-a lepădat şi El ca rege.<br/>


text:
Atunci Saul a zis lui Samuel: Am păcătuit, căci am călcat porunca Domnului şi cuvintele laie, pentru că m-am temut de popor şi am ascultat de glasul lor.<br/>


text:
Şi Samuel a zis lui Saul: Nu mă voi întoarce cu tine; pentru că ai lepădat Cuvântul Domnului, şi Domnul te-a lepădat ca să nu mai fii rege peste Israel.<br/>


text:
Samuel i-a zis: Domnul a rupt astăzi domnia lui Israel de la tine şi a dat-o aproapelui tău care este mai bun decât tine.<br/>


text:
Cel care este Tăria lui Israel nu minte, nici nu Se pocăieşte; căci El nu este un om ca să Se pocăiască.<br/>


text:
Saul a zis iarăşi: Am păcătuit! Totuşi, onorează-mă, te rog, în faţa bătrânilor poporului meu şi în faţa lui Israel, şi întoarce-te cu mine, ca să mă închin Domnului Dumnezeului tău.<br/>


text:
Apoi Samuel a zis: Aduceţi la mine pe Agag, regele amaleciţilor. Şi Agag a înaintat vesel spre el, căci zicea: Negreşit, amărăciunea morţii a trecut!.<br/>


text:
Samuel a zis: După cum sabia ta a lăsat femei fără copii, tot aşa şi mama ta va fi lăsată fără copii între femei. Şi Samuel a tăiat în bucăţi pe Agag înaintea Domnului, în Ghilgal.<br/>


text:
Samuel nu s-a mai dus să vadă pe Saul până în ziua morţii sale. Dar Samuel plângea pe Saul, pentru că Domnului Îi păruse rău că pusese pe Saul rege peste Israel.<br/>


text:
Domnul a zis lui Samuel: Până când vei plânge pe Saul, pentru că l-am lepădat ca să nu mai domnească peste Israel? Umple-ţi cornul cu untdelemn şi du-te, căci te voi trimite la Isai, betleemitul, fiindcă pe unul din fiii lui Mi l-am ales ca rege.<br/>


text:
Dar Samuel a zis: Cum să mă duc? Când va auzi Saul, mă va omorî. Şi Domnul a zis: Ia cu tine un viţel şi zi: Vin să aduc o jertfă Domnului.<br/>


text:
Să chemi pe Isai la jertfă şi Eu îţi voi arăta ce trebuie să faci; şi tu Îmi vei unge pe acela pe care îţi voi spune Eu să-l ungi.<br/>


text:
Samuel a făcut ce zisese Domnul şi s-a dus la Betleem. Bătrânii cetăţii l-au întâmpinat tremurând şi au zis: Vii cu pace?<br/>


text:
Şi el a spus: Da, vin să aduc o jertfă Domnului. Sfinţiţi-vă şi veniţi cu mine la jertfă. Şi el a sfinţit şi pe Isai cu fiii lui şi i-a chemat la jertfă.<br/>


text:
Când ei au venit, Samuel s-a uitat la Eliab şi s-a gândit: Negreşit, unsul Domnului este aici înaintea Lui.<br/>


text:
Şi Domnul a zis lui Samuel: Nu te uita la înfăţişarea şi la înălţimea staturii lui, căci l-am respins. Domnul nu Se uită la ce se uită omul; omul se uită la aspectul exterior, dar Domnul Se uită la inimă.<br/>


text:
Atunci Isai a chemat pe Abinadab şi l-a trecut prin faţa lui Samuel; şi Samuel a zis: Nici pe acesta nu l-a ales Domnul.<br/>


text:
Astfel a trecut Isai prin faţa lui Samuel pe cei şapte fii ai lui. Dar Samuel a zis lui Isai: Domnul n-a ales pe nici unul din ei.<br/>


text:
Apoi Samuel a zis lui Isai: Aceştia sunt toţi fiii tăi? Şi el a răspuns: A mai rămas cel mai tânăr, dar el paşte oile. Atunci Samuel a zis lui Isai: Trimite să-l aducă, fiindcă nu vom sta la masă până nu va veni el aici.<br/>


text:
Isai a trimis să-l aducă. Şi el era cu păr bălai, cu ochi frumoşi şi faţă frumoasă. Domnul a zis lui Samuel: Scoală-te şi unge-l, căci acesta este!<br/>


text:
Samuel a luat cornul cu untdelemn şi l-a uns în mijlocul fraţilor lui; şi Duhul Domnului a venit peste David începând din ziua aceea şi în cele următoare. Şi Samuel s-a sculat şi s-a dus la Rama.<br/>


text:
Să poruncească domnul nostru slujitorilor tăi care sunt înaintea ta. Dă-ne voie să căutăm un om care ştie să cânte cu harpa; şi când duhul cel rău de la Dumnezeu este peste tine, el va cânta la harpă cu mâna şi-ţi va fi mai bine.<br/>


text:
Saul a răspuns slujitorilor săi: Găsiţi-mi un bărbat care ştie să cânte bine şi aduceţi-l la mine.<br/>


text:
Atunci unul din slujitorii lui a răspuns şi a zis: Iată, am văzut pe unul din fiii lui Isai, beniamitul, care ştie să cânte; el este şi un om tare şi războinic, vorbeşte bine şi este frumos la chip; şi Domnul este cu el.<br/>


text:
Isai a luat un măgar, l-a încărcat cu pâine, cu un burduf de vin şi un ied şi le-a trimis lui Saul prin David, fiul său.<br/>


text:
David a ajuns la Saul şi a stat înaintea lui; lui Saul i-a plăcut mult de el şi l-a făcut purtătorul armelor lui.<br/>


text:
Saul a trimis vorbă lui Isai, zicând: Te rog să laşi pe David în slujba mea, căci a căpătat trecere înaintea mea.<br/>


text:
Şi când duhul rău de la Dumnezeu era peste Saul, David lua harpa şi cânta cu mâna lui. Atunci Saul se înviora şi era bine, şi duhul cel rău pleca de la el.<br/>


text:
Filistenii şi-au strâns armatele ca să facă război şi s-au adunat la Soco, o cetate a lui Iuda; şi-au aşezat tabăra între Soco şi Azeca, la Efes-Damim.<br/>


text:
Şi Saul şi bărbaţii lui Israel s-au adunat şi şi-au aşezat tabăra în Valea Terebinţilor, şi s-au aşezat în linie de bătaie împotriva filistenilor.<br/>


text:
Filistenii stăteau pe un munte de o parte în timp ce Israel stătea pe un munte de cealaltă parte, cu valea între ei.<br/>


text:
Atunci din tabăra filistenilor a ieşit un om. El se numea Goliat, era din Gat şi avea o înălţime de şase coţi şi o palmă.<br/>


text:
Pe cap avea un coif de bronz şi era îmbrăcat cu o zale de solzi în greutate de cinci mii de sicii de bronz.<br/>


text:
Coada suliţei lui era ca un sul de ţesut şi fierul suliţei cântărea şase sute de sicii de fier. Cei ce îi purtau scutul mergeau înaintea lui.<br/>


text:
El s-a oprit şi a strigat către armatele lui Israel, şi le-a zis: De ce ieşiţi să vă aşezaţi în rânduri de bătaie? Nu sunt eu filistean şi voi sunteţi slujitorii lui Saul? Alegeţi-vă un om care să coboare împotriva mea!<br/>


text:
Dacă va putea să se lupte cu mine şi să mă omoare, noi vom fi sclavii voştri; dar dacă îl voi birui şi îl voi omorî eu, voi ne veţi fi sclavi nouă şi ne veţi sluji.<br/>


text:
Filisteanul a mai zis: Astăzi eu defăimez armata lui Israel! Daţi-mi un om ca să mă lupt cu el.<br/>


text:
Când Saul şi tot Israelul au auzit cuvintele acestui filistean, s-au înspăimântat şi au fost cuprinşi de o mare frică.<br/>


text:
Şi David era fiul efratitului aceluia din Betleemul lui Iuda, numit Isai, care avea opt fii. Pe vremea lui Saul, Isai era un om bătrân, înaintat în vârstă.<br/>


text:
Şi cei trei fii mai mari ai lui Isai s-au dus după Saul la război. Numele celor trei fii care au mers la război erau Eliab, întâiul-născut, al doilea Abinadab, şi al treilea Şama.<br/>


text:
Isai a zis fiului său David: Ia pentru fraţii tăi această efă de grăunţe prăjite şi aceste zece pâini, şi du-le în grabă în tabără la fraţii tăi.<br/>


text:
Du şi aceste zece burdufuri de brânză conducătorului care este peste mia lor. Vezi dacă fraţii tăi sunt bine şi adu-mi veşti de la ei.<br/>


text:
Căci ei sunt cu Saul şi cu toţi bărbaţii lui Israel în Valea Terebinţilor, în război cu filistenii.<br/>


text:
David s-a sculat dis-de-dimineaţă, a lăsat oile în seama unui paznic, şi-a luat lucrurile şi a plecat după cum îi poruncise Isai. Când a ajuns în tabără, armata pornise să se aşeze în rânduri de bătaie şi scotea strigăte de luptă.<br/>


text:
David s-a descărcat de lucrurile pe care le avea cu el şi le-a lăsat în mâna celui ce păzea lucrurile, şi a alergat la locul de luptă. Când a ajuns, a întrebat pe fraţii lui de sănătate.<br/>


text:
Pe când vorbea cu ei, iată, filisteanul din Gat, numit Goliat, a intrat între cele două oştiri, ieşind afară din rândurile filistenilor. A rostit aceleaşi cuvinte ca mai înainte şi David l-a auzit.<br/>


text:
Toţi bărbaţii din Israel fugeau dinaintea lui şi se temeau foarte tare când îl vedeau pe omul acesta.<br/>


text:
Şi bărbaţii lui Israel ziceau: Aţi văzut pe omul acesta care a înaintat? Negreşit, a înaintat ca să-şi bată joc de Israel! Omul care-l va omorî, pe acela regele îl va umple cu bogăţii, îi va da de soţie pe fiica lui şi va scuti de impozite casa tatălui său în Israel.<br/>


text:
Atunci David a zis oamenilor de lângă el: Ce se va face omului care va ucide pe filisteanul acesta şi va lua batjocura de deasupra lui Israel? Cine este filisteanul acesta, acest necircumcis, ca să-şi bată joc de armata Dumnezeului Celui viu?<br/>


text:
Şi poporul, spunând din nou aceleaşi lucruri, i-a zis: Aşa şi aşa se va face aceluia care-l va omorî,<br/>


text:
Şi Eliab, fratele lui cel mai mare, auzindu-l vorbind cu oamenii aceştia, s-a aprins de mânie împotriva lui David şi a zis: De ce te-ai coborât şi cu cine ai lăsat acele câteva oi în deşert? Îţi cunosc eu mândria şi răutatea inimii tale; căci te-ai coborât ca să vezi lupta.<br/>


text:
Şi s-a întors de la el către un altul şi i-a pus aceleaşi întrebări. Poporul i-a răspuns ca şi prima dată.<br/>


text:
Când au auzit cuvintele pe care le-a vorbit David, ei le-au repetat în faţa lui Saul; şi Saul a trimis după el.<br/>


text:
Şi David a zis lui Saul: Să nu i se descurajeze nimănui inima din cauza filisteanului acestuia! Robul tău va merge să se bată cu el.<br/>


text:
Atunci Saul a zis lui David: Nu te poţi duce să te baţi cu filisteanul acesta, pentru că tu eşti un copil, iar el este un războinic din tinereţea lui.<br/>


text:
David a zis lui Saul: Robul tău păştea oile tatălui său. Şi când un leu sau un urs venea să-i ia o oaie din turmă,<br/>


text:
alergam după el, îl loveam şi-i smulgeam oaia din gură. Dacă se ridica împotriva mea, îl apucam de falcă, îl loveam şi-l omoram.<br/>


text:
Aşa a doborât robul tău leul şi ursul; şi cu filisteanul acesta necircumcis va fi ca şi cu unul dintre ei, căci a defăimat armata Dumnezeului Celui viu.<br/>


text:
David a mai zis: Domnul, care m-a scăpat din gheara leului şi din laba ursului, mă va scăpa şi din mâna acestui filistean. Şi Saul a zis lui David: Du-te şi Domnul să fie cu tine!<br/>


text:
Saul a îmbrăcat pe David cu hainele lui, i-a pus pe cap un coif de bronz şi l-a îmbrăcat cu o platoşă.<br/>


text:
David a încins sabia lui Saul peste hainele lui şi a încercat să umble, căci încă nu încercase să umble cu ele. Apoi a zis lui Saul: Nu pot să merg cu armura aceasta, pentru că nu sunt obişnuit cu ea. Şi David s-a dezbrăcat de ea.<br/>


text:
Şi-a luat toiagul în mână, şi-a ales din pârâu cinci pietre netede şi le-a pus în traista lui de păstor şi în buzunarul hainei. Apoi, cu praştia în mână, a înaintat împotriva filisteanului.<br/>


text:
Filisteanul a înaintat şi s-a apropiat tot mai mult de David, şi omul care-i ducea scutul mergea înaintea lui.<br/>


text:
Filisteanul s-a uitat şi când a zărit pe David şi-a bătut joc de el, pentru că el era doar un copil cu păr bălai şi cu faţa frumoasă.<br/>


text:
Şi filisteanul a zis lui David: Ce! Sunt câine, de vii la mine cu toiege? Şi filisteanul l-a blestemat pe David pe dumnezeii lui.<br/>


text:
Şi filisteanul a zis lui David: Vino la mine şi-ţi voi da carnea păsărilor cerului şi fiarelor Câmpului.<br/>


text:
Şi David i-a zis filisteanului: Tu vii împotriva mea cu sabie, cu suliţă şi cu scut; iar eu vin împotriva ta în Numele Domnului oştirilor, Dumnezeul armatei lui Israel, pe care ai defăimat-o.<br/>


text:
Astăzi Domnul te va da în mâinile mele, te voi doborî şi-ţi voi tăia capul; astăzi voi da cadavrele taberei filistenilor păsărilor cerului şi fiarelor pământului. Şi tot pământul va şti că este un Dumnezeu în Israel.<br/>


text:
Şi toată mulţimea aceasta va şti că Domnul nu eliberează nici prin sabie, nici prin suliţă; căci bătălia este a Domnului şi El vă va da în mâinile noastre.<br/>


text:
Şi când filisteanul a pornit să meargă înaintea lui David, David s-a grăbit să alerge spre locul de luptă în întâmpinarea filisteanului.<br/>


text:
David a vârât mâna în traistă, a luat o piatră şi a aruncat-o cu praştia; a lovit pe filistean în frunte şi piatra a intrat în fruntea filisteanului, care a căzut cu faţa la pământ.<br/>


text:
Astfel, cu o praştie şi cu o piatră, David a fost mai tare decât filisteanul; l-a trântit pe filistean la pământ şi l-a omorât, dar fără ca David să aibă sabie în mână.<br/>


text:
David a alergat, s-a oprit lângă filistean, i-a luat sabia, pe care a scos-o din teacă, l-a omorât şi i-a tăiat capul. Şi filistenii, când au văzut că a murit uriaşul lor, au luat-o la fugă.<br/>


text:
Şi bărbaţii lui Israel şi ai lui Iuda s-au sculat, au înălţat strigăte de bucurie şi au urmărit pe filisteni până în vale şi până la porţile Ecronului. Şi filistenii au căzut răniţi de moarte pe drumul care duce la Şaaraim până la Gat şi până la Ecron.<br/>


text:
Apoi David a luat capul filisteanului şi l-a adus la Ierusalim; dar a pus armele filisteanului în cortul său.<br/>


text:
Când a văzut Saul pe David mergând împotriva filisteanului, a zis lui Abner, comandantul armatei: Abner, al cui fiu este tânărul acesta? Abner a răspuns: Pe sufletul tău, rege, că nu ştiu.<br/>


text:
Şi când David s-a întors, după ce-l omorâse pe filistean, Abner l-a luat şi l-a adus înaintea lui Saul, cu capul filisteanului în mână.<br/>


text:
Saul i-a zis: Al cui fiu eşti, tinere? Şi David a răspuns: Sunt fiul robului tău, Isai, betleemitul.<br/>


text:
Când David sfârşise de vorbit cu Saul, sufletul lui Ionatan s-a lipit de sufletul lui David, şi Ionatan l-a iubit ca pe propriul lui suflet.<br/>


text:
Ionatan şi-a scos roba pe care o avea pe el şi a dat-o lui David, împreună cu armura sa, inclusiv sabia sa, şi arcul său, şi brâul său.<br/>


text:
Şi David se ducea şi lucra cu înţelepciune oriunde-l trimitea Saul; Saul l-a pus peste oamenii de război. Şi el era plăcut în faţa întregului popor şi chiar şi în faţa slujitorilor lui Saul.<br/>


text:
Pe când veneau ei, la întoarcerea lui David de la omorârea filisteanului, femeile au ieşit cu bucurie din toate cetăţile lui Israel în întâmpinarea regelui Saul, cântând şi dansând, în sunetul tamburinelor şi al instrumentelor cu trei coarde.<br/>


text:
Şi femeile răspundeau unele altora, cântând şi dansând, şi ziceau: Saul a omorât miile lui, iar David zecile lui de mii.<br/>


text:
Atunci Saul s-a mâniat foarte tare, pentru că nu i-a plăcut zicala aceasta, şi a zis: Lui David i-au dat zecile de mii, dar mie mi-au dat miile! Nu-i mai lipseşte decât regatul.<br/>


text:
A doua zi, duhul cel rău trimis de Dumnezeu a venit peste Saul, şi el se înfuria în mijlocul casei sale. David cânta din harpă ca de obicei; şi Saul avea în mână o suliţă.<br/>


text:
Şi Saul a aruncat cu suliţa, căci se gândea: Voi pironi pe David în perete. Dar David a scăpat dinaintea lui de două ori.<br/>


text:
De aceea Saul l-a îndepărtat de lângă el şi l-a pus comandant peste o mie de oameni; şi David ieşea şi intra înaintea poporului.<br/>


text:
Atunci Saul a zis lui David: Iată, îţi voi da de soţie pe fiica mea cea mai mare Merab, numai să-mi slujeşti cu vitejie şi să porţi războaiele Domnului. Căci Saul zicea în sinea lui: Nu vreau să pun mâna mea pe el, ci mâna filistenilor să fie asupra lui.<br/>


text:
Dar David a răspuns lui Saul: Cine sunt eu şi ce este viaţa mea sau familia tatălui meu în Israel, ca să fiu ginerele regelui?<br/>


text:
Dar când a venit vremea ca Merab, fiica lui Saul, să fie dată lui David, ea a fost dată de soţie lui Adriel din Mehola.<br/>


text:
Şi Saul se gândea în sinea lui: I-o voi da ca să-i fie o cursă şi să cadă în mâna filistenilor. Şi Saul i-a zis lui David pentru a doua oară: Astăzi îmi vei fi ginere.<br/>


text:
Şi Saul a poruncit slujitorilor săi: Vorbiţi în secret lui David şi spuneţi-i: Iată, regele este binevoitor faţă de tine şi toţi slujitorii lui te iubesc; acum deci, fii ginerele regelui.<br/>


text:
Slujitorii lui Saul au spus aceste cuvinte lui David. Dar David a zis: Credeţi că este uşor să fiu ginerele regelui? Eu sunt un om sărac şi fără mare însemnătate.<br/>


text:
Saul a zis: Aşa să vorbiţi lui David: Regele nu cere nici o zestre, ci doreşte o sută de prepuţuri de ale filistenilor, ca să fie răzbunat pe duşmanii lui. Dar Saul avea de gând să-l facă pe David să cadă în mâinile filistenilor.<br/>


text:
Când slujitorii lui Saul au spus lui David aceste cuvinte, lui David i-a plăcut să devină ginerele regelui. Înainte de vremea hotărâtă,<br/>


text:
David s-a sculat, a plecat cu oamenii lui şi a ucis două sute de bărbaţi dintre filisteni. Şi David le-a adus prepuţurile şi le-a dat regelui în număr întreg, ca să poată deveni ginerele regelui. Atunci Saul i-a dat pe Mical, fiica sa, de soţie.<br/>


text:
Saul se temea tot mai mult de David. Astfel, Saul a continuat să fie pentru totdeauna duşmanul lui David.<br/>


text:
Domnitorii filistenilor ieşeau la luptă şi ori de câte ori ieşeau, David se comporta cu mai multă înţelepciune decât toţi slujitorii lui Saul. Aşa că numele lui a ajuns foarte vestit.<br/>


text:
Dar Ionatan, fiul lui Saul, ţinea mult la David; şi Ionatan a spus lui David, zicând: Tatăl meu Saul caută să te omoare; acum deci, păzeşte-te mâine dimineaţă, stai într-un loc secret şi ascunde-te.<br/>


text:
Şi eu mă voi duce şi voi sta lângă tatăl meu în câmpul în care vei fi şi voi vorbi cu tatăl meu despre tine; dacă voi descoperi ceva, îţi voi spune.<br/>


text:
Şi Ionatan a vorbit bine despre David tatălui său Saul şi i-a zis: Să nu facă regele un păcat faţă de robul său David, căci el n-a făcut nici un păcat faţă de tine; dimpotrivă, a lucrat pentru binele tău,<br/>


text:
căci şi-a pus viaţa în joc, a ucis pe filistean şi Domnul a dat o mare salvare pentru tot Israelul; tu ai văzut şi te-ai bucurat. De ce atunci să păcătuieşti împotriva unui sânge nevinovat şi să omori fără cauză pe David?<br/>


text:
Ionatan a chemat pe David şi i-a spus toate cuvintele acestea. Şi Ionatan a adus pe David la Saul; şi David a fost înaintea lui ca mai înainte.<br/>


text:
Când a fost iarăşi război, David a mers şi s-a luptat cu filistenii, le-a cauzat o mare înfrângere şi ei au fugit dinaintea lui.<br/>


text:
Atunci un duh rău de la Domnul a venit peste Saul, care stătea în casă cu suliţa în mână. David cânta cu mâna<br/>


text:
şi Saul a vrut să-l pironească în perete cu suliţa. Dar David s-a ferit de el şi Saul a lovit cu suliţa în perete. Şi David a fugit şi a scăpat în noaptea aceea.<br/>


text:
Apoi Saul a trimis nişte oameni la David acasă ca să-l urmărească şi să-l omoare dimineaţa. Dar Mical, soţia lui David, i-a spus, zicând: Dacă nu-ţi vei salva viaţa în noaptea aceasta, mâine vei fi omorât.<br/>


text:
Şi Mical a luat terafimul şi l-a pus în pat; i-a pus o piele de capră în jurul capului şi l-a învelit cu o haină.<br/>


text:
Saul a trimis înapoi acei oameni ca să-l vadă pe David, şi I zis: Aduceţi-l la mine în pat, ca să-l omor.<br/>


text:
Când au intrat cei trimişi, iată, terafimul era în pat şi în jurul capului era o piele de capră.<br/>


text:
Atunci Saul a zis către Mical: De ce m-ai înşelat în felul acesta şi ai lăsat pe duşmanul meu să scape? Mical a răspuns lui Saul: El mi-a zis: Lasă-mă să plec! De ce să te omor?<br/>


text:
Aşa a fugit şi a scăpat David. El s-a dus la Samuel la Rama şi i-a istorisit tot ce i-a făcut Saul. Apoi s-a dus cu Samuel şi a locuit la Naiot.<br/>


text:
Şi Saul a trimis nişte oameni ca să-l ia pe David, dar când au văzut o adunare de profeţi care profeţeau, cu Samuel în frunte, Duhul lui Dumnezeu a venit peste trimişii lui Saul şi au început şi ei să profeţească.<br/>


text:
Şi când au spus lui Saul lucrul acesta, el a trimis alţi oameni şi au profeţit şi ei. Aşa că Saul a trimis oameni pentru a treia oară şi au profeţit şi ei.<br/>


text:
Atunci Saul s-a dus el însuşi la Rama. Ajungând la fântâna cea mare, care este în Secu, a întrebat: Unde sunt Samuel şi David? Şi cineva a zis: Sunt la Naiot, în Rama.<br/>


text:
Şi s-a îndreptat spre Naiot, lângă Rama; Duhul lui Dumnezeu a venit şi peste el şi a mers profeţind până a ajuns la Naiot, lângă Rama.<br/>


text:
S-a dezbrăcat de haine şi a profeţit şi el înaintea lui Samuel; şi a stat întins pe pământ dezbrăcat toată ziua aceea şi toată noaptea aceea. De aceea se spune: Oare şi Saul este între profeţi?<br/>


text:
David a fugit din Naiot, de lângă Rama, a venit la Ionatan şi i-a zis: Ce am făcut? Care este vina mea? Şi care este păcatul meu înaintea tatălui tău, de vrea să-mi ia viaţa?<br/>


text:
Şi Ionatan i-a zis: Ferească Dumnezeu, tu nu vei muri! Iată, tatăl meu nu face nici un lucru, fie mare, fie mic, fără să nu mi-l spună mie. Aşa că de ce mi-ar ascunde el lucrul acesta? Nu e aşa.<br/>


text:
David a zis iarăşi, jurând: Tatăl tău ştie bine că am găsit trecere înaintea ta şi a zis: Să nu ştie Ionatan, pentru că s-ar întrista. Dar viu este Domnul şi viu este sufletul tău, că nu este decât un pas între mine şi moarte.<br/>


text:
David a răspuns lui Ionatan: Iată, mâine este lună nouă şi ar trebui să stau să mănânc cu regele. Dar lasă-mă să mă duc şi să mă ascund în câmpie până în seara zilei a treia.<br/>


text:
Dacă tatăl tău va întreba de mine, să-i spui: David m-a rugat să-l las să se ducă până la Betleem, cetatea lui, pentru că acolo se aduce pentru toată familia o jertfă anuală.<br/>


text:
Şi dacă va zice: Bine!, slujitorul tău va fi în siguranţă. Dar dacă se va mânia, să ştii că s-a hotărât la rău.<br/>


text:
Aşadar, arată-ţi bunătatea faţă de slujitorul tău, pentru că ai făcut cu slujitorul tău un legământ înaintea Domnului. Şi dacă este vreo nelegiuire în mine, omoară-mă tu; de ce să mă mai duci până la tatăl tău?<br/>


text:
Şi Ionatan i-a zis: Departe de tine gândul acesta! Oare nu ţi-aş spune eu dacă aş afla că pieirea ta este un lucru hotărât din partea tatălui meu?<br/>


text:
Ionatan a zis lui David: Iau martor pe Domnul Dumnezeul lui Israel, că voi cerceta de aproape pe tatăl meu mâine sau poimâine la această oră; şi dacă va gândi bine despre David,<br/>


text:
Domnul să Se poarte cu Ionatan cu toată asprimea, dacă nu voi trimite pe cineva să-ţi spună! Dacă tatăl meu va găsi cu cale să-ţi facă rău, iarăşi îţi voi spune şi te voi lăsa să pleci, ca să te duci în pace; şi Domnul să fie cu tine, cum a fost cu tatăl meu!<br/>


text:
să nu-ţi îndepărtezi niciodată bunătatea faţă de casa mea, nici chiar când Domnul va nimici pe fiecare din duşmanii lui David de pe faţa pământului.<br/>


text:
Căci Ionatan a făcut un legământ cu casa lui David, zicând: Domnul să Se răzbune pe duşmanii lui David <n>{Lit: <i>Să ceară Domnul aceasta din mâna duşmanilor lui David.</i>}</n>!<br/>


text:
Şi Ionatan l-a făcut din nou pe David să jure, pentru că îl iubea; căci îl iubea ca pe sufletul lui.<br/>


text:
Şi Ionatan i-a zis: Mâine este lună nouă; se va observa lipsa ta, pentru că locul tău va fi gol.<br/>


text:
După trei zile, să cobori repede şi să vii la locul unde erai ascuns în ziua acelei întâmplări, şi să rămâi lângă piatra Ezel.<br/>


text:
Şi, iată, voi trimite pe un tânăr, şi îi voi zice: Du-te şi găseşte săgeţile! Dacă voi zice tânărului în mod specific: Iată, săgeţile sunt de partea aceasta a ta, ia-le şi vino!, atunci, viu este Domnul, să vii, căci este pace pentru tine şi n-ai de ce te teme!<br/>


text:
Dar dacă voi zice tânărului: Iată, săgeţile sunt dincolo de tine!, atunci să pleci, căci Domnul te trimite.<br/>


text:
Şi David s-a ascuns în câmp; şi când a venit luna nouă, regele s-a aşezat la masă, ca să mănânce.<br/>


text:
Şi regele s-a aşezat ca de obicei pe scaunul lui, pe scaunul de lângă perete. Ionatan s-a ridicat şi Abner s-a aşezat lângă Saul, dar scaunul lui David a rămas gol.<br/>


text:
Saul însă n-a zis nimic în ziua aceea, căci se gândea: S-a întâmplat ceva, el nu este curat, negreşit nu este curat.<br/>


text:
Şi în ziua a doua, a doua zi a lunii noi, locul lui David era tot gol. Aşa că Saul a zis fiului său Ionatan: De ce n-a venit fiul lui Isai la masă nici ieri, nici azi?<br/>


text:
El a zis: Dă-mi drumul, te rog, căci avem în cetate o jertfă de familie şi fratele meu mi-a poruncit să mă duc; deci, dacă am căpătat trecere înaintea ta, dă-mi, te rog, voie să mă duc în grabă să-mi văd fraţii. De aceea n-a venit la masa regelui.<br/>


text:
Atunci Saul s-a aprins de mânie împotriva lui Ionatan şi i-a zis: Fiu rău şi neascultător, nu ştiu eu că ţi-ai ales ca prieten pe fiul lui Isai, spre ruşinea ta şi spre ruşinea mamei tale?<br/>


text:
Căci cât timp va trăi fiul lui Isai pe pământ, nu va fi linişte nici pentru tine, nici pentru împărăţia ta. Şi acum trimite să-l caute, fiindcă este vrednic de moarte.<br/>


text:
Şi Saul a aruncat suliţa spre el, ca să-l omoare. Ionatan şi-a dat seama că tatăl său s-a hotărât să-l omoare pe David.<br/>


text:
Ionatan s-a ridicat de la masă plin de mânie şi n-a mâncat din alimente în ziua a doua a lunii noi, căci era întristat din cauza lui David şi pentru că tatăl său îl dezonorase.<br/>


text:
A doua zi dimineaţa, Ionatan s-a dus pe câmp la timpul stabilit cu David, si un băieţaş era cu el.<br/>


text:
Şi el a zis băieţaşului: Fugi şi găseşte-mi săgeţile pe care le voi trage. Pe când alerga băiatul, Ionatan a tras o săgeată dincolo de el.<br/>


text:
Când băiatul a ajuns la locul unde era săgeata pe care Ionatan o trăsese, Ionatan a strigat după el şi a zis: Iată, săgeata este dincolo de tine.<br/>


text:
Şi Ionatan a strigat după băiat: Repede, grăbeşte-te, nu sta! Şi băiatul lui Ionatan a strâns săgeţile şi s-a întors la stăpânul lui.<br/>


text:
După ce a plecat băiatul, David s-a sculat din locul dinspre sud, apoi s-a aruncat cu faţa la pământ şi s-a aplecat de trei ori. Cei doi prieteni s-au înbrăţişat şi au plâns împreună, dar David plângea cel mai mult.<br/>


text:
Şi Ionatan a zis lui David: Du-te în pace, acum când am jurat amândoi în Numele Domnului, zicând: Domnul să fie pe vecie între mine şi tine şi între sămânţa ta şi sămânţa mea! David s-a sculat şi a plecat, iar Ionatan s-a întors în cetate.<br/>


text:
Atunci David s-a dus la Nob, la preotul Ahimelec; Ahimelec a venit tremurând înaintea lui şi i-a zis: De ce eşti singur şi nu este nimeni cu tine?<br/>


text:
Şi David a răspuns preotului Ahimelec: Regele m-a însărcinat cu ceva şi mi-a zis: Nimeni să nu ştie nimic despre sarcina cu care te trimit şi despre porunca pe care ţi-am dat-o. Pe oamenii mei i-am trimis într-un anume loc.<br/>


text:
Şi preotul a răspuns lui David şi a zis: N-am pâine obişnuită la îndemână, ci numai pâine sfinţită; dar numai dacă oamenii tăi s-au ferit de femei!<br/>


text:
Şi David a răspuns preotului şi i-a zis: Ne-am ferit de femei de trei zile de când am plecat. Şi vasele oamenilor mei sunt sfinte, şi pâinea aceasta este ca şi cea obişnuită, chiar dacă astăzi a fost sfinţită în vase.<br/>


text:
Atunci preotul i-a dat pâinea sfinţită, căci nu era acolo altă pâine decât pâinea pentru punerea înainte, care fusese luată dinaintea Domnului ca să fie înlocuită cu pâine caldă, în ziua în care o luase de acolo.<br/>


text:
Chiar în ziua aceea se afla acolo închis înaintea Domnului un slujitor al lui Saul; numele lui era Doeg, un edomit, conducătorul păstorilor lui Saul.<br/>


text:
Şi David a zis lui Ahimelec: N-ai la îndemână o suliţă sau o sabie? Căci nu mi-am luat cu mine nici sabia, nici armele, pentru că porunca regelui era grabnică.<br/>


text:
Preotul a răspuns: Iată sabia lui Goliat, filisteanul, pe care l-ai omorât în Valea Terebinţilor; iată, este învelită într-un covor, în spatele efodului; dacă vrei s-o iei, ia-o, căci nu este alta aici. Şi David a zis: Nu-i alta ca ea; dă-mi-o.<br/>


text:
Slujitorii lui Achiş i-au zis: Nu este acesta David, regele ţării? Nu este el acela despre care se cânta, dansând: Saul a omorât miile lui, iar David zecile lui de mii?<br/>


text:
David şi-a schimbat purtarea înaintea lor şi făcea pe nebunul în mâinile lor; scria pe uşile porţilor şi lăsa să-i curgă saliva pe barbă.<br/>


text:
Achiş a zis slujitorilor lui: Iată, vedeţi că omul acesta este nebun, de ce l-aţi adus la mine?<br/>


text:
Oare duc lipsă de nebuni, de mi l-aţi adus pe acesta ca să facă pe nebunul în faţa mea? Cum să intre unul ca acesta în casa mea?<br/>


text:
David a plecat de acolo şi a scăpat în peştera Adulam. Când fraţii lui şi toată casa tatălui său au auzit despre lucrul acesta, s-au coborât acolo la el.<br/>


text:
Şi toţi cei ce erau în nevoie, şi toţi cei ce erau în datorii, şi toţi cei ce erau cu sufletul amărât s-au adunat la el; şi el a devenit conducătorul lor. Astfel s-au unit cu el aproape patru sute de oameni.<br/>


text:
De acolo David s-a dus la Miţpa în ţara Moabului. Şi el a zis regelui Moabului: Lasă, te rog, pe tatăl meu şi pe mama mea să vină la voi, până când voi şti ce va face Dumnezeu cu mine.<br/>


text:
Şi el i-a adus înaintea regelui Moabului, şi ei au locuit cu el tot timpul cât David a stat în fortăreaţă.<br/>


text:
Şi profetul Gad a zis lui David: Nu sta în fortăreaţă; du-te şi intră în ţara lui Iuda. Şi David a plecat şi s-a dus în pădurea Heret.<br/>


text:
Saul a aflat că David şi oamenii lui au fost descoperiţi. Saul stătea atunci în Ghibea, sub stejarul de pe înălţime, cu suliţa în mână, şi toţi slujitorii lui stăteau lângă el.<br/>


text:
Atunci Saul a zis slujitorilor care stăteau în jurul lui: Ascultaţi, beniamiţi! Vă va da fiul lui Isai la toţi ogoare şi vii? Va face el din voi toţi conducători peste mii şi conducători peste sute?<br/>


text:
De ce v-aţi unit toţi împotriva mea şi nimeni nu mi-a spus că fiul meu a făcut un legământ cu fiul lui Isai? Şi n-a fost nimeni dintre voi care să se îndure de mine şi să-mi descopere că fiul meu a răsculat pe slujitorul meu împotriva mea, ca să mă pândească, aşa cum face astăzi.<br/>


text:
Atunci Doeg, edomitul, care era pus peste slujitorii lui Saul, a răspuns şi a zis: Eu am văzut pe fiul lui Isai venind la Nob, la Ahimelec, fiul lui Ahitub.<br/>


text:
Şi Ahimelec a întrebat pe Domnul pentru el, i-a dat hrană şi i-a dat şi sabia lui Goliat, filisteanul.<br/>


text:
Atunci regele a trimis să cheme pe preotul Ahimelec, fiul lui Ahitub, şi pe toată casa tatălui său, preoţii care erau la Nob. Ei au venit toţi la rege.<br/>


text:
Şi Saul a zis: De ce v-aţi unit împotriva mea, tu şi fiul lui Isai şi i-ai dat pâine şi o sabie, şi ai întrebat pe Dumnezeu pentru el, ca să se ridice împotriva mea şi să mă pândească, cum face astăzi?<br/>


text:
Ahimelec a răspuns regelui şi a zis: Care dintre slujitorii tăi este atât de credincios ca David, ginerele regelui, gata să meargă la poruncile tale şi este înconjurat cu cinste în casa ta?<br/>


text:
Oare de astăzi am început eu să întreb pe Dumnezeu pentru el? Departe de mine una ca aceasta! Să nu arunce regele nici o vină asupra slujitorului său, nici asupra nimănui din casa tatălui meu, căci slujitorul tău nu ştie nimic despre toate acestea, nici lucru mic, nici lucru mare.<br/>


text:
Şi regele a zis gărzilor care stăteau lângă el: Apropiaţi-vă şi omorâţi pe preoţii Domnului, pentru că şi ei au ţinut cu David, şi pentru că au ştiut că fugise, şi nu mi-au dezvăluit lucrul acesta. Dar slujitorii regelui n-au vrut să întindă mâna ca să lovească pe preoţii Domnului.<br/>


text:
Atunci regele a zis lui Doeg: Întoarce-te şi loveşte pe preoţi. Şi Doeg, edomitul, s-a întors şi a lovit pe preoţi şi în ziua aceea a omorât optzeci şi cinci de oameni care purtau efodul de in.<br/>


text:
Şi Saul a mai trecut prin ascuţişul săbiei cetatea preoţească Nob, de la bărbat până la femeie, de la copil până la sugar; de asemenea, boi, măgari şi oi, toţi au căzut sub ascuţişul săbiei.<br/>


text:
Atunci David a zis lui Abiatar: Am ştiut în ziua aceea că Doeg, edomitul, care era acolo, va spune lui Saul. Am cauzat moartea tuturor sufletelor din casa tatălui tău.<br/>


text:
Rămâi cu mine, nu te teme de nimic, căci cel ce caută să ia viaţa mea, caută s-o ia şi pe a ta; dar cu mine vei fi bine păzit.<br/>


text:
Au venit şi au spus lui David, zicând: Iată, filistenii luptă împotriva Cheilei şi au jefuit ariile.<br/>


text:
Şi David a întrebat pe Domnul, zicând: Să mă duc şi să bat pe aceşti filisteni? Şi Domnul a zis lui David: Du-te şi bate pe filisteni, şi eliberează Cheila.<br/>


text:
Dar oamenii lui David i-au zis: Iată, nouă ne e teamă aici în Iuda; cu cât mai mult ne va fi teamă dacă ne vom duce la Cheila împotriva armatelor filistenilor?<br/>


text:
Şi David a întrebat iarăşi pe Domnul şi Domnul i-a răspuns şi a zis: Scoală-te şi coboară-te la Cheila, căci dau pe filisteni în mâinile tale.<br/>


text:
Şi David cu oamenii săi s-au dus la Cheila şi s-au bătut cu filistenii; le-au luat vitele şi i-au lovit cu un mare măcel. Astfel David a eliberat pe locuitorii din Cheila.<br/>


text:
Când i s-a spus lui Saul că David a sosit la Cheila, Saul a zis: Dumnezeu l-a dat în mâinile mele, căci a venit şi s-a închis într-o cetate cu porţi şi cu zăvoare.<br/>


text:
Saul a chemat tot poporul la război ca să se coboare la Cheila şi să asedieze pe David şi pe oamenii lui.<br/>


text:
David, cunoscând că Saul complotează acest rău împotriva lui, a zis preotului Abiatar: Adu încoace efodul!<br/>


text:
Şi David a zis: Doamne, Dumnezeul lui Israel, robul Tău a aflat că Saul vrea să vină la Cheila ca să nimicească cetatea din cauza mea.<br/>


text:
Oare mă vor da în mâinile lui locuitorii din Cheila? Se va coborî Saul aici, după cum a aflat robul Tău? Doamne, Dumnezeul lui Israel, Te rog, spune lucrul acesta robului Tău! Domnul a răspuns: Se va coborî.<br/>


text:
David a mai zis: Mă vor da locuitorii din Cheila pe mine şi pe oamenii mei în mâna lui Saul? Şi Domnul a zis: Te vor da.<br/>


text:
Atunci David s-a sculat cu oamenii lui, care erau cam la şase sute, au ieşit din Cheila şi s-au dus unde au putut. Când i s-a spus lui Saul că David a scăpat din Cheila, s-a oprit din urmărire.<br/>


text:
Şi David locuia în deşert, în locuri fortificate, şi a rămas în ţinutul deluros din Deşertul Zif. Saul îl căuta în fiecare zi, dar Dumnezeu nu l-a dat în mâinile lui.<br/>


text:
Ionatan, fiul lui Saul, s-a sculat şi s-a dus la David în pădure, şi i-a întărit încrederea în Dumnezeu.<br/>


text:
Astfel i-a zis: Nu te teme de nimic, căci mâna tatălui meu Saul nu te va afla, şi tu vei fi rege peste Israel, iar eu voi fi al doilea după tine; şi Saul, tatăl meu, ştie bine lucrul acesta.<br/>


text:
Au făcut iarăşi amândoi legământ înaintea Domnului; şi David a rămas în pădure, iar Ionatan s-a dus acasă.<br/>


text:
Zifiţii s-au urcat la Saul la Ghibea şi au zis: Nu se ascunde David între noi, în locuri fortificate, în pădure, pe dealul Hachila, care este la sud de deşert?<br/>


text:
Acum coboară-te, rege, fiindcă aceasta este toată dorinţa sufletului tău, iar partea noastră va fi să-l dăm în mâna regelui.<br/>


text:
Şi acum mergeţi, vă rog, şi mai cercetaţi ca să ştiţi şi să descoperiţi în ce loc şi-a îndreptat paşii şi cine l-a văzut; căci mi se spune că este foarte şiret.<br/>


text:
Cercetaţi şi vedeţi toate locurile unde se ascunde şi întoarceţi-vă la mine cu ştiri sigure şi mă voi duce cu voi; şi dacă el este în ţară, îl voi căuta printre toate miile lui Iuda.<br/>


text:
Ei s-au sculat deci şi s-au dus la Zif înaintea lui Saul. David şi oamenii lui erau în Deşertul Maon, în câmpia dinspre sud de deşert.<br/>


text:
Când Saul şi oamenii lui au plecat în căutarea lui David, i s-a dat de veste lui David, care a coborât la stâncă şi a stat în Deşertul Maon. Când Saul a auzit, a urmărit pe David în Deşertul Maon.<br/>


text:
Saul mergea pe o parte a muntelui şi David cu oamenii lui pe cealaltă parte a muntelui; şi David se grăbea ca să scape de Saul, pentru că Saul şi oamenii lui înconjurau pe David şi pe oamenii lui ca să-i prindă.<br/>


text:
Dar un mesager a venit la Saul, zicând: Grăbeşte-te şi vino, căci filistenii s-au aruncat asupra ţării.<br/>


text:
Aşa că Saul s-a întors de la urmărirea lui David şi s-a dus să iasă înaintea filistenilor; de aceea au pus locului aceluia numele Sela-Hamahlecot (Stânca de Scăpare).<br/>


text:
Când Saul s-a întors de la urmărirea filistenilor, i s-a spus, zicând: Iată, David este în Deşertul En-Ghedi.<br/>


text:
Atunci Saul a luat trei mii de oameni aleşi din tot Israelul şi s-a dus să caute pe David şi pe oamenii lui în faţa Stâncilor Caprelor Sălbatice.<br/>


text:
Şi a ajuns la nişte stâne de oi, care erau lângă drum, unde era o peşteră; şi Saul a intrat ca să doarmă. David cu oamenii lui stăteau în fundul peşterii.<br/>


text:
Oamenii lui David i-au zis: Iată ziua în care Domnul îţi zice: Dau pe duşmanul tău în mâinile tale, ca să faci cu el cum crezi că este bine în ochii tăi. David s-a sculat şi a tăiat încet colţul hainei lui Saul.<br/>


text:
Şi a zis oamenilor săi: Să mă ferească Domnul să fac una ca aceasta domnului meu, unsul Domnului, şi să întind mâna împotriva lui! Căci el este unsul Domnului.<br/>


text:
Şi David a convins pe oamenii lui prin aceste cuvinte şi nu i-a lăsat să se ridice împotriva lui Saul. Apoi Saul s-a sculat din peşteră şi şi-a văzut înainte de drum.<br/>


text:
După aceea, David s-a sculat, a ieşit din peşteră şi a strigat în urma lui Saul, zicând: Domnul meu, regele! Saul s-a uitat înapoi şi David s-a aplecat cu faţa la pământ şi s-a închinat.<br/>


text:
Şi David a zis lui Saul: De ce asculţi tu de cuvintele oamenilor care zic: Iată, David îţi vrea răul?<br/>


text:
Vezi acum cu ochii tăi că Domnul te dăduse astăzi în mâinile mele în peşteră şi mi se zicea să te omor, dar eu te-am cruţat şi am zis: Nu voi pune mâna pe domnul meu, căci este unsul Domnului.<br/>


text:
Iată, părintele meu! Uite colţul hainei tale în mâna mea. Prin însuşi faptul că am tăiat colţul hainei tale şi nu te-am omorât, să ştii şi să vezi că în mâna mea nu este nici răutate, nici răzvrătire, şi că n-am păcătuit împotriva ta. Cu toate acestea, tu mă pândeşti ca să-mi iei viaţa.<br/>


text:
Judece Domnul între mine şi tine şi Domnul să mă răzbune pe tine, dar mâna mea nu se va ridica împotriva ta.<br/>


text:
Domnul să fie judecătorul şi să judece între mine şi tine, El va vedea, El îmi va apăra cauza şi mă va elibera din mâna ta.<br/>


text:
Când David a sfârşit de spus aceste cuvinte, Saul a zis: Glasul tău este, fiul meu David? Şi Saul a ridicat glasul şi a plâns.<br/>


text:
Şi a zis lui David: Tu eşti mai drept decât mine; căci tu mi-ai făcut bine, iar eu ţi-am făcut rău.<br/>


text:
Tu îţi arăţi azi bunătatea cu care te porţi faţă de mine, căci Domnul mă dăduse în mâinile tale şi tu nu m-ai omorât.<br/>


text:
Dacă un om îşi întâlneşte duşmanul, îl lasă oare să-şi urmeze drumul în linişte? Domnul să-ţi răsplătească pentru ce mi-ai făcut în ziua aceasta!<br/>


text:
Jură-mi deci pe Domnul că nu-mi vei nimici sămânţa după mine şi că nu-mi vei şterge numele din casa tatălui meu.<br/>


text:
Şi David a jurat lui Saul. Şi Saul s-a dus la casa lui, dar David şi oamenii lui s-au urcat la locul fortificat.<br/>


text:
Samuel a murit. Tot Israelul s-a adunat şi l-a plâns, şi l-au îngropat în locuinţa lui la Rama. Atunci David s-a sculat şi s-a coborât în Deşertul Paran<br/>


text:
Şi în Maon era un om, a cărui avere era în Carmel; omul era foarte bogat, avea trei mii de oi şi o mie de capre. El îşi tundea oile în Carmel.<br/>


text:
Numele acestui om era Nabal, iar numele soţiei lui era Abigail;ea era o femeie înţeleaptă şi frumoasă la chip, dar soţul ei era aspru şi rău în faptele lui. El se trăgea din Caleb.<br/>


text:
David a trimis la el zece tineri. Şi David a zis tinerilor: Urcaţi-vă la Carmel şi duceţi-vă la Nabal. Întrebaţi-l în numele meu de sănătate<br/>


text:
Şi acum, am auzit că tunzi oile. Păstorii tăi au fost cu noi, noi nu i-am supărat, nici nu le-a lipsit nimic în toate zilele cât au fost la Carmel.<br/>


text:
Întreabă pe slujitorii tăi şi ei îţi vor spune. De aceea, să capete trecere tinerii aceştia înaintea ta, fiindcă venim într-o zi bună. Dă, te rog, robilor tăi şi fiului tău David, ce vei găsi la îndemână.<br/>


text:
Când oamenii lui David au ajuns, au spus lui Nabal toate aceste cuvinte în numele lui David; apoi au tăcut.<br/>


text:
Dar Nabal a răspuns slujitorilor lui David şi a zis: Cine este David şi cine este fiul lui Isai? Astăzi sunt mulţi slujitori care fug de la stăpâni.<br/>


text:
Şi să-mi iau eu pâinea, apa şi vitele mele, pe care le-am tăiat pentru tunzătorii mei şi să le dau unor oameni pe care nu-i ştiu de unde sunt?<br/>


text:
Oamenii lui David şi-au urmat drumul înapoi, s-au întors şi au spus lui David toate aceste cuvinte.<br/>


text:
Atunci David a zis oamenilor săi: Încingeţi-vă fiecare sabia. Şi fiecare şi-a încins sabia. David şi-a încins şi el sabia şi aproape patru sute de inşi s-au urcat după David în timp ce două sute au rămas la echipamente.<br/>


text:
Dar unul dintre tinerii lui Nabal a spus lui Abigail, soţia lui Nabal, zicând: Iată, David a trimis din deşert nişte mesageri să întrebe de sănătate pe stăpânul nostru şi el s-a purtat rău cu ei.<br/>


text:
Dar oamenii aceştia au fost foarte buni cu noi; nu ne-au supărat, nici nu ne-au luat nimic în toate zilele cât am fost cu ei în câmp.<br/>


text:
Zi şi noapte au fost ca un zid pentru noi în tot timpul cât am fost cu ei la păscutul turmelor.<br/>


text:
Şi acum cugetă şi vezi ce ai de făcut, pentru că răul este hotărât împotriva stăpânului nostru şi împotriva întregii lui case: căci el este aşa de rău încât nimeni nu poate vorbi cu el.<br/>


text:
Abigail a luat îndată două sute de pâini, două burdufuri de vin, cinci oi pregătite, cinci măsuri de grâu prăjit, o sută de turte de stafide şi două sute de legături de smochine, şi le-a pus pe măgari.<br/>


text:
Şi ea a zis slujitorilor ei: Mergeţi înaintea mea; iată, eu vin în urma voastră. Dar ea n-a spus nimic soţului ei Nabal.<br/>


text:
Şi pe când călătorea ea pe un măgar şi cobora pe un drum tufos al muntelui, iată că David şi oamenii lui coborau înaintea ei; aşa că i-a întâlnit.<br/>


text:
Acum David zisese: În zadar am păzit tot ce are omul acesta în deşert, de nu i-a lipsit nimic din tot ce are, căci mi-a întors rău pentru bine.<br/>


text:
Aşa să facă Dumnezeu duşmanilor lui David, şi încă mai mult, dacă până mâine dimineaţă voi cruţa pe cineva de parte bărbătească din tot ce este al lui Nabal!<br/>


text:
Când Abigail a văzut pe David, a coborât repede de pe măgar, a căzut cu faţa la pământ înaintea lui David şi s-a închinat până la pământ.<br/>


text:
Ea a căzut la picioarele lui şi a zis: Lasă, domnul meu, să cadă asupra mea greşeala aceasta! Permite roabei tale să-ţi vorbească şi ascultă cuvintele roabei tale.<br/>


text:
Te rog, să nu ia domnul meu aminte la omul acesta rău, Nabal, căci după cum îi este numele aşa este şi el; Nabal (Nebun) este numele lui şi este plin de nebunie. Dar eu, roaba ta, n-am văzut pe oamenii pe care i-a trimis domnul meu.<br/>


text:
Şi acum, domnul meu, viu este Domnul şi viu este sufletul tău că Domnul te-a oprit să verşi sânge şi să te răzbuni cu însăşi mâna ta. Duşmanii tăi şi cei ce vor răul domnului meu să fie ca Nabal!<br/>


text:
Şi acum primeşte darul acesta pe care-l aduce roaba ta domnului meu şi să se împartă oamenilor care merg după domnul meu.<br/>


text:
Iartă, te rog, vina roabei tale; căci Domnul va face domnului meu o casă trainică, pentru că domnul meu poartă războaiele Domnului şi niciodată nu se va găsi răutate în tine.<br/>


text:
Şi dacă se va ridica cineva care să te urmărească şi să vrea să-ţi ia viaţa, sufletul domnului meu va fi legat în mănunchiul celor vii la Domnul Dumnezeul tău; dar El va arunca sufletul duşmanilor tăi ca din praştie.<br/>


text:
Când Domnul domnului meu va face tot binele pe care ţi l-a promis şi te va pune mai mare peste Israel,<br/>


text:
atunci domnul meu nu va avea nici mustrări de cuget şi nici nu-l va durea inima că a vărsat sânge nevinovat şi că s-a răzbunat singur. Şi când Domnul va face bine domnului meu, atunci adu-ţi aminte de roaba ta.<br/>


text:
Şi David a zis Abigailei: Binecuvântat să fie Domnul Dumnezeul lui Israel, care te-a trimis astăzi înaintea mea!<br/>


text:
Şi binecuvântată să fie judecata ta şi binecuvântată să fii tu, căci m-ai oprit în ziua aceasta să vărs sânge şi să mă răzbun cu însăşi mâna mea!<br/>


text:
Dar viu este Domnul Dumnezeul lui Israel, care m-a oprit să-ţi fac rău, că, dacă nu te-ai fi grăbit să vii înaintea mea, n-ar mai fi rămas nimic din ce este al lui Nabal, până la lumina zilei de mâine.<br/>


text:
Şi David a primit din mâna ei ceea ce i-a adus şi i-a zis: Urcă-te în pace acasă, vezi că ţi-am ascultat glasul şi te-am primit bine.<br/>


text:
Abigail a venit la Nabal şi iată, el dădea o petrecere în casa lui, ca petrecerea unui rege. Şi inima lui Nabal era veselă, pentru că era foarte beat. Aşa că ea nu i-a spus nimic până la lumina dimineţii.<br/>


text:
Dar dimineaţa, după ce trecuse beţia lui Nabal, soţia lui i-a spus toate lucrurile acestea. Inima lui a primit o lovitură de moarte şi s-a făcut tare ca piatra.<br/>


text:
Când David a auzit că Nabal a murit, a zis: Binecuvântat să fie Domnul care mi-a făcut dreptate pentru ruşinea pe care am primit-o de la Nabal şi care a oprit pe robul Său să facă rău! Domnul a făcut ca răutatea lui Nabal să cadă asupra capului lui. Şi David a trimis vorbă Abigailei că vrea s-o ia de soţie.<br/>


text:
Slujitorii lui David au ajuns la Abigail la Carmel şi i-au vorbit, zicând: David ne-a trimis la tine, ca să te ia de soţie.<br/>


text:
Ea s-a sculat, s-a aruncat cu faţa la pământ şi a zis: Iată, slujitoarea ta este ca o sclavă care să spele picioarele slujitorilor domnului meu.<br/>


text:
Şi Abigail s-a sculat îndată şi a încălecat pe un măgar, fiind însoţită de cinci fete care au urmat-o; s-a dus după mesagerii lui David şi i-a fost soţie.<br/>


text:
Zifiţii s-au dus la Saul la Ghibea şi au zis: Iată, David este ascuns pe dealul Hachila, în faţa deşertului.<br/>


text:
Saul s-a sculat şi s-a coborât în Deşertul Zif cu trei mii de oameni aleşi din Israel, ca să caute pe David în Deşertul Zif.<br/>


text:
Şi Saul şi-a aşezat tabăra pe dealul Hachila, care este în faţa deşertului, lângă drum, iar David era în deşert. Când a văzut că Saul vine după el în deşert,<br/>


text:
Atunci David s-a sculat şi a venit la locul unde îşi aşezase tabăra Saul şi a văzut locul unde Saul era culcat cu Abner, fiul lui Ner, conducătorul armatei lui. Saul era culcat în cort în mijlocul taberei şi poporul era aşezat în jurul lui.<br/>


text:
David a luat cuvântul şi a zis către Ahimelec, hetitul, şi către Abişai, fiul Ţeruiei şi fratele lui Ioab, zicând: Cine vrea să se coboare cu mine la Saul în tabără? Şi Abişai a zis: Eu mă voi coborî cu tine.<br/>


text:
David cu Abişai au venit la popor noaptea. Şi iată, Saul era culcat şi dormea în cort, în mijlocul taberei, şi suliţa lui era înfiptă în pământ la capul lui. Abner şi poporul erau culcaţi în jurul lui.<br/>


text:
Atunci Abişai a zis lui David: Astăzi Dumnezeu a dat pe duşmanul tău în mâinile tale; acum deci, lasă-mă să-l lovesc cu suliţa mea şi să-l pironesc dintr-o lovitură la pământ şi nu-l voi mai lovi a doua oară.<br/>


text:
Dar David a zis lui Abişai: Să nu-l omori, pentru că cine a întins mâna împotriva unsului Domnului şi a rămas nepedepsit?<br/>


text:
Şi David a zis: Viu este Domnul că numai Domnul îl va lovi, fie că-i va veni ziua să moară, fie că se va coborî într-un câmp de bătălie şi va pieri.<br/>


text:
Să mă ferească Domnul să-mi întind mâna împotriva unsului Domnului! Ia însă suliţa de la căpătâiul lui şi urciorul cu apă, şi să plecăm.<br/>


text:
David a luat deci suliţa şi urciorul cu apă de la căpătâiul lui Saul şi au plecat, dar nu i-a văzut nimeni, nici n-au ştiut şi nici nu s-a trezit nimeni, pentru că toţi dormeau, căci Domnul îi cufundase pe toţi într-un somn adânc.<br/>


text:
David a trecut de cealaltă parte şi a stat pe vârful unui deal, departe; între ei era o depărtare mare.<br/>


text:
Şi David a strigat către popor şi către Abner, fiul lui Ner, zicând: N-auzi tu, Abner? Atunci Abner a răspuns şi a zis: Cine eşti tu care strigi către rege?<br/>


text:
Şi David a zis lui Abner: Oare nu eşti tu bărbat? Şi cine este ca tine în Israel? De ce atunci n-ai păzit pe domnul tău, regele? Căci unul din popor a venit să omoare pe rege, domnul tău.<br/>


text:
Lucrul pe care l-ai făcut tu nu este bun. Viu este Domnul că toţi meritaţi moartea, pentru că n-aţi păzit pe domnul vostru, unsul Domnului. Acum vezi unde este suliţa regelui şi urciorul cu apă care erau la căpătâiul lui.<br/>


text:
Saul a cunoscut glasul lui David şi a zis: Glasul tău este, fiul meu David? Şi David a răspuns: Glasul meu, rege, domnul meu!<br/>


text:
Şi acum să asculte regele, domnul meu, la cuvintele slujitorului său: Dacă Domnul este Cel care te întărâtă împotriva mea, fie ca El să primească darul de mâncare de la noi; dar dacă te întărâtă oamenii, blestemaţi să fie ei înaintea Domnului, fiindcă ei m-au gonit astăzi ca să nu fiu unit cu moştenirea Domnului, zicând: Du-te şi slujeşte altor dumnezei.<br/>


text:
Acum, nu lăsa ca sângele meu să cadă pe pământ departe de Faţa Domnului; căci regele lui Israel a ieşit să mă caute ca pe un purice, cum ar urmări o potârniche în munţi.<br/>


text:
Saul a zis: Am păcătuit. Întoarce-te, fiul meu David, căci nu îţi voi mai face rău, fiindcă în ziua aceasta viaţa mea a fost scumpă înaintea ta. Am lucrat ca un nebun şi am făcut o mare greşeală.<br/>


text:
Şi Domnul va răsplăti fiecăruia după dreptatea lui şi după credincioşia lui, căci Domnul te-a dat astăzi în mâna mea, dar eu n-am vrut să întind mâna împotriva unsului Domnului.<br/>


text:
Şi după cum viaţa ta a fost astăzi scumpă în ochii mei, tot aşa şi viaţa mea va fi scumpă înaintea Domnului, şi El mă va scăpa din orice necaz.<br/>


text:
Atunci Saul a zis lui David: Fii binecuvântat, fiul meu David! Tu vei face lucruri mari şi vei birui. David s-a dus pe drumul lui, iar Saul s-a întors la el acasă.<br/>


text:
Şi David a zis în inima sa: Voi pieri într-o zi ucis de mâna lui Saul; nu este nimic mai bine pentru mine decât să fug în ţara filistenilor; şi Saul va înceta să mă mai caute în tot ţinutul lui Israel, şi voi scăpa de mâna lui.<br/>


text:
David s-a sculat şi a trecut, el şi cei şase sute de oameni care erau cu el, la Achiş, fiul lui Maoc, regele Gatului.<br/>


text:
David şi oamenii lui au rămas la Achiş în Gat, fiecare cu familia lui şi David cu cele două soţii ale lui: Ahinoam din Izreel şi Abigail din Carmel, soţia lui Nabal.<br/>


text:
David a zis lui Achiş: Dacă am aflat trecere înaintea ta, să mi se dea un loc în una din cetăţile ţării, ca să locuiesc acolo; de ce să locuiască robul tău cu tine în cetatea regală?<br/>


text:
Şi chiar în ziua aceea Achiş i-a dat cetatea Ţiclag. De aceea Ţiclagul a rămas al regilor lui Iuda până în ziua de azi.<br/>


text:
David se urca cu oamenii lui şi năvălea asupra gheşuriţilor, ghirziţilor şi amaleciţilor; căci naţiunile acestea locuiau din vremuri străvechi în ţinutul acela până la Şur şi până în ţara Egiptului.<br/>


text:
Şi David bătea ţinutul acela şi nu lăsa cu viaţă nici bărbat, nici femeie; şi le lua oile, boii, măgarii, cămilele şi hainele şi apoi se întorcea şi venea la Achiş.<br/>


text:
Şi Achiş zicea: Unde ai năvălit astăzi? Şi David răspundea: Spre sud de Iuda, spre sud de ierahmeeliţi şi spre sud de cheniţi.<br/>


text:
Şi David nu lăsa în viaţă nici bărbat, nici femeie ca să vină la Gat şi să zică: Nu cumva să zică cineva despre noi: Aceasta a făcut David şi acesta a fost felul lui de purtare în toate zilele când a locuit în ţara filistenilor.<br/>


text:
Achiş se încredea în David şi zicea: S-a făcut urât poporului său Israel şi va rămâne slujitorul meu pentru totdeauna.<br/>


text:
În zilele acelea, filistenii şi-au strâns armatele laolaltă pentru război, ca să lupte cu Israel. Şi Achiş a zis lui David: Să ştii sigur că vei ieşi cu mine la luptă, tu şi oamenii tăi.<br/>


text:
Şi David a zis lui Achiş: Desigur, ştii ce poate face robul tău. Şi Achiş a zis lui David: De aceea, te voi face păzitorul capului meu pentru totdeauna.<br/>


text:
Samuel murise, şi tot Israelul îl plânsese şi-l îngropaseră la Rama, în cetatea lui. Şi Saul îndepărtase din ţară pe toţi cei ce chemau morţii şi pe ghicitori.<br/>


text:
Filistenii s-au strâns laolaltă şi au venit şi şi-au aşezat tabăra la Sunem. Saul a adunat şi el tot Israelul şi şi-au aşezat tabăra la Ghilboa.<br/>


text:
Când Saul a văzut tabăra filistenilor, a fost cuprins de frică şi inima îi tremura foarte tare.<br/>


text:
Şi când Saul a întrebat pe Domnul, Domnul nu i-a răspuns, nici prin vise, nici prin Urim, nici prin profeţi.<br/>


text:
Atunci Saul a zis slujitorilor săi: Găsiţi-mi o femeie care cheamă morţii, ca să mă duc la ea şi s-o întreb. Şi slujitorii lui i-au zis: Iată, în En-Dor este o femeie care cheamă morţii.<br/>


text:
Atunci Saul s-a deghizat, s-a îmbrăcat în alte haine, a plecat, el împreună cu doi oameni, şi au ajuns la femeie noaptea. Şi el a zis: Te rog, ghiceşte-mi printr-un duh şi scoală-mi pe acela pe care ţi-l voi spune.<br/>


text:
Femeia i-a zis: Iată, ştii ce a făcut Saul, cum a nimicit din ţară pe toţi cei ce cheamă morţii şi pe ghicitori. De ce întinzi o cursă vieţii mele, ca să mă omori?<br/>


text:
Şi Saul i-a jurat pe Domnul, zicând: Viu este Domnul că nu ţi se va întâmpla nici un rău pentru asta.<br/>


text:
Când femeia a văzut pe Samuel, a scos un ţipăt mare. Şi femeia i-a vorbit lui Saul, zicând: De ce m-ai înşelat? Căci tu eşti Saul!<br/>


text:
Şi regele i-a zis: Nu te teme. Ce ai văzut? Şi femeia a zis lui Saul: Am văzut o fiinţă dumnezeiască ridicându-se din pământ.<br/>


text:
Şi el i-a zis: Ce înfăţişare are? Şi ea a zis: Se ridică un om bătrân, şi este acoperit cu o robă. Şi Saul a ştiut că era Samuel, şi s-a plecat cu faţa la pământ, şi s-a închinat.<br/>


text:
Samuel a zis lui Saul: De ce m-ai deranjat, chemându-mă? Şi Saul a răspuns: Sunt într-o mare strâmtorare; pentru că filistenii fac război împotriva mea, iar Dumnezeu S-a îndepărtat de la mine şi nu-mi mai răspunde, nici prin profeţi, nici prin visuri. De aceea, te-am chemat pe tine, ca să-mi descoperi ce să fac.<br/>


text:
Atunci Samuel a zis: De ce mă întrebi pe mine, din moment ce Domnul S-a îndepărtat de tine şi a devenit duşmanul tău?<br/>


text:
Şi Domnul ţi-a făcut după cum a vestit prin mine. Căci Domnul a rupt împărăţia din mâna ta şi a dat-o aproapelui tău, David.<br/>


text:
Pentru că tu n-ai ascultat glasul Domnului, nici n-ai executat mânia Lui aprinsă asupra lui Amalec, de aceea îţi face Domnul astăzi aşa.<br/>


text:
Şi Domnul va da şi pe Israel împreună cu tine în mâna filistenilor. Mâine tu şi fiii tăi veţi fi cu mine. Şi pe tabăra lui Israel Domnul o va da în mâna filistenilor.<br/>


text:
Îndată Saul a căzut întins la pământ şi s-a îngrozit din cauza cuvintelor lui Samuel. Nu mai era nici o putere în el, pentru că nu mâncase toată ziua şi toată noaptea.<br/>


text:
Şi femeia a venit la Saul, a văzut că era foarte înspăimântat şi i-a zis: Iată, roaba ta ţi-a ascultat glasul, mi-am pus viaţa în primejdie şi am ascultat de cuvintele pe care mi le-ai spus.<br/>


text:
Acum deci, te rog, ascultă şi tu de glasul roabei tale şi lasă-mă să-ţi pun înainte o bucată de pâine, ca să mănânci şi să prinzi putere când vei porni la drum.<br/>


text:
Dar el a refuzat şi a zis: Nu voi mânca. Slujitorii lui însă, împreună cu femeia, au insistat şi el le-a ascultat glasul. Aşa că s-a ridicat de la pământ şi a şezut pe pat.<br/>


text:
Femeia avea acasă un viţel gras, pe care l-a tăiat în grabă. A luat apoi făină, a frământat-o şi a copt azimi din ea.<br/>


text:
Şi ea le-a pus înaintea lui Saul şi înaintea slujitorilor lui, şi au mâncat. Apoi s-au sculat şi au plecat chiar în noaptea aceea.<br/>


text:
Filistenii şi-au adunat toate armatele la Afec, iar Israel îşi aşezase tabăra la fântâna lui Izreel.<br/>


text:
Şi domnii filistenilor au înaintat cu sutele şi cu miile lor, dar David şi oamenii lui mergeau mai la urmă cu Achiş.<br/>


text:
Domnii filistenilor au zis: Ce caută evreii aceştia aici? Şi Achiş a zis domnitorilor filistenilor: Acesta este David, slujitorul lui Saul, regele lui Israel, care a fost cu mine în aceste zile sau mai bine zis în aceşti ani. Şi din ziua când s-a refugiat la mine până în ziua de astăzi n-am găsit în el nici o vină.<br/>


text:
Dar domnitorii filistenilor s-au mâniat pe el şi i-au zis: Trimite înapoi pe omul acesta, ca să se întoarcă la locul unde l-ai aşezat şi nu-l lăsa să se coboare cu noi la război, ca nu cumva în timpul luptei să devină duşmanul nostru. Căci cu ce s-ar putea el reconcilia cu stăpânul lui, dacă nu cu capetele acestor oameni?<br/>


text:
Nu este acesta David, despre care îşi cântau unul altuia dansând <i>şi</i> zicând: Saul a omorât miile lui, iar David zecile lui de mii?<br/>


text:
Atunci Achiş a chemat pe David şi i-a zis: Viu este Domnul că ai fost un om drept şi-mi place să te văd mergând şi venind cu mine în tabără, căci, din ziua când ai venit la mine până în ziua de azi, n-am găsit nimic rău în tine. Cu toate acestea nu eşti plăcut înaintea domnitorilor.<br/>


text:
De aceea, acum întoarce-te şi du-te în pace, ca să nu faci ceva rău în ochii domnitorilor filistenilor.<br/>


text:
Şi David a zis lui Achiş: Dar ce am făcut? Şi ce ai găsit în robul tău, de când sunt cu tine şi până în ziua de azi, ca să nu merg să lupt împotriva duşmanilor domnului meu, regele?<br/>


text:
Dar Achiş a răspuns şi a zis lui David: Ştiu că eşti plăcut înaintea mea ca un înger al lui Dumnezeu; totuşi domnitorii filistenilor au zis: Nu se va sui cu noi la luptă.<br/>


text:
Acum deci, scoală-te dis-de-dimineaţă împreună cu slujitorii stăpânului tău care au venit cu tine. Şi de îndată ce vă veţi scula şi se va lumina, să plecaţi.<br/>


text:
David şi oamenii lui s-au sculat devreme ca să plece dimineaţa şi să se întoarcă în ţara filistenilor. Şi filistenii s-au urcat la Izreel.<br/>


text:
Când David şi oamenii lui au ajuns la Ţiclag a treia zi, amaleciţii au năvălit în partea de sud şi în Ţiclag, au atacat Ţiclagul şi l-au ars.<br/>


text:
Au luat captive pe femei şi pe cei ce erau acolo, de la mic până la mare; n-au omorât pe nimeni, dar au luat totul şi au plecat.<br/>


text:
David şi oamenii lui au ajuns în cetate şi iată, era arsă de foc; şi soţiile lor, fiii lor şi fiicele lor au fost luaţi captivi.<br/>


text:
Atunci David şi poporul care era cu el au ridicat glasul şi au plâns până n-au mai avut putere să plângă.<br/>


text:
Şi cele două soţii ale lui David, Ahinoam izreelita şi Abigail, văduva lui Nabal carmelitul, fuseseră luate şi ele captive.<br/>


text:
Ba mai mult, David era în mare strâmtorare, pentru că poporul vorbea să-l ucidă cu pietre, căci sufletul poporului era amărât, fiecare din cauza fiilor şi fiicelor lui. Dar David s-a întărit în Domnul Dumnezeul lui.<br/>


text:
Atunci David a zis preotului Abiatar, fiul lui Ahimelec: Te rog, adu efodul aici la mine. Şi Abiatar a adus efodul la David.<br/>


text:
Şi David a întrebat pe Domnul, zicând: Să urmăresc armata aceasta? O voi ajunge? Şi El i-a răspuns: Urmăreşte-o, pentru că o vei ajunge şi vei recupera totul.<br/>


text:
David a plecat, el şi cei şase sute de oameni care erau cu el, şi au ajuns la pârâul Besor, unde s-au oprit cei ce rămâneau în urmă.<br/>


text:
David a continuat urmărirea, el şi patru sute de oameni; căci două sute de oameni s-au oprit, pentru că erau prea obosiţi ca să mai treacă pârâul Besor.<br/>


text:
Pe câmp au găsit un egiptean, pe care l-au adus la David; ei i-au dat pâine, şi el a mâncat, şi i-au dat apă să bea.<br/>


text:
Şi i-au mai dat o bucată de turtă de smochine şi două legături de stafide. După ce a mâncat, şi-a recăpătat puterea; căci nu mâncase şi nu băuse apă timp de trei zile şi trei nopţi.<br/>


text:
Şi David i-a zis: Al cui eşti şi de unde eşti? Şi el a zis: Sunt un tânăr din Egipt, un slujitor al unui amalecit; stăpânul meu m-a părăsit, deoarece cu trei zile în urmă m-am îmbolnăvit.<br/>


text:
Am năvălit în partea de sud a cheretiţilor, în teritoriul care aparţine de Iuda, şi la sud de Caleb; şi am ars Ţiclagul cu foc.<br/>


text:
Atunci David i-a zis: Mă poţi duce la armata aceasta? Şi el a zis: Jură-mi pe Dumnezeu că nu mă vei omorî şi nici nu mă vei da pe mâna stăpânului meu şi te voi coborî la armata aceasta.<br/>


text:
El l-a coborât şi iată, amaleciţii erau împrăştiaţi pe tot ţinutul, mâncând, bând şi dansând, din cauza prăzii celei mari pe care o luaseră din ţara filistenilor şi din ţara lui Iuda.<br/>


text:
David i-a bătut din zorii zilei până a doua zi seara şi n-a scăpat nici unul din ei, afară de patru sute de tineri care au încălecat pe cămile şi au fugit.<br/>


text:
David a recuperat astfel tot ce luaseră amaleciţii, şi David a scăpat si pe cele două soţii ale lui.<br/>


text:
Nimic din ce era al lor nu le-a lipsit, de la mic până la mare, fii sau fiice, pradă sau altceva din tot ce luaseră de la ei: David a recuperat totul.<br/>


text:
David a luat toate turmele şi toate cirezile; şi cei ce conduceau turma aceasta şi mergeau înaintea ei, ziceau: Aceasta este prada lui David!<br/>


text:
David a ajuns la cei două sute de oameni, care fuseseră prea obosiţi ca să mai poată merge după el, şi pe care-i lăsase la pârâul Besor. Ei au ieşit în întâmpinarea lui David şi a poporului care era cu el. David s-a apropiat de ei şi i-a întrebat de sănătate.<br/>


text:
Şi toţi oamenii cei răi şi de nimic dintre cei ce merseseră cu David, au luat cuvântul şi au zis: Fiindcă n-au venit cu noi, nu le vom da nimic din prada pe care am recuperat-o, ci doar să-şi ia fiecare soţia şi copiii şi să plece.<br/>


text:
Dar David a zis: Fraţii mei, să nu faceţi aşa cu ce ne-a dat Domnul, care ne-a păzit şi a dat în mâna noastră armata care venise împotriva noastră.<br/>


text:
Şi cine v-ar asculta în privinţa aceasta? Atât cât este partea acelora care s-au coborât la război, atât va fi şi partea acelora care au rămas la echipamente: şi ei vor primi la fel.<br/>


text:
Când David s-a întors la Ţiclag, o parte din pradă a trimis-o bătrânilor lui Iuda, prietenilor săi, zicând: Iată un dar pentru voi din prada luată de la duşmanii Domnului!<br/>


text:
Filistenii au luptat împotriva lui Israel; bărbaţii lui Israel au fugit dinaintea filistenilor şi au căzut ucişi pe Muntele Ghilboa.<br/>


text:
Filistenii au urmărit pe Saul şi pe fiii lui. Şi filistenii au ucis pe Ionatan, pe Abinadab şi pe Malchişua, fiii lui Saul.<br/>


text:
Atunci Saul a zis celui ce-i purta armele: Scoate-ţi sabia şi străpunge-mă, ca nu cumva aceşti necircumcişi să vină să mă străpungă şi să-şi bată joc de mine. Dar purtătorul armelor lui n-a vrut, pentru că îi era foarte teamă. De aceea, Saul şi-a luat sabia şi s-a aruncat în ea.<br/>


text:
Când purtătorul armelor lui a văzut că Saul era mort, s-a aruncat şi el în sabia lui şi a murit împreună cu el.<br/>


text:
Astfel Saul, cei trei fii ai lui, purtătorul armelor lui şi toţi oamenii lui au murit împreună în aceeaşi zi.<br/>


text:
Şi când bărbaţii din Israel, care erau de cealaltă parte a văii, şi cei ce erau de cealaltă parte a Iordanului, au văzut că bărbaţii lui Israel fugeau şi că Saul şi fiii lui muriseră, şi-au părăsit cetăţile şi au fugit şi ei; şi filistenii au venit şi s-au aşezat în ele.<br/>


text:
Şi în ziua următoare, când filistenii au venit să dezbrace pe cei morţi, au găsit pe Saul şi pe cei trei fii ai lui căzuţi pe Muntele Ghilboa.<br/>


text:
Au tăiat capul lui Saul şi l-au dezbrăcat de armura lui. Apoi au trimis mesaj prin toată ţara filistenilor ca să vestească lucrul acesta în templele idolilor lor şi în popor.<br/>


text:
toţi vitejii s-au sculat, au mers toată noaptea şi au luat de pe zidurile Bet-Şanului trupul lui Saul şi trupurile fiilor lui. Apoi s-au întors la Iabes, unde le-au ars;<br/>


text:
După moartea lui Saul, David, după ce se întorsese de la nimicirea amaleciţilor, a rămas două zile la Ţiclag.<br/>


text:
Şi iată că a treia zi a venit un om din tabăra lui Saul cu hainele sfâşiate şi cu ţărână presărată pe cap. Când a ajuns la David, s-a proşternut la pământ şi s-a închinat.<br/>


text:
Atunci David i-a zis: Cum merg lucrurile? Te rog, spune-mi. Şi el a răspuns: Poporul a fugit de pe câmpul de bătălie şi mulţi din popor au căzut şi sunt morţi; chiar şi Saul şi fiul său Ionatan au murit.<br/>


text:
David a zis tânărului care-i spusese aceste lucruri: De unde ştii că Saul şi fiul său Ionatan au murit?<br/>


text:
Şi tânărul care-i spusese a zis: S-a întâmplat să fiu pe Muntele Ghilboa şi iată, Saul stătea rezemat în suliţa său, iar carele şi călăreţii îl urmăreau îndeaproape.<br/>


text:
El mi-a zis din nou: Apropie-te, te rog, şi omoară-mă; căci m-a cuprins agonia, cu toate că sunt încă plin de viaţă.<br/>


text:
M-am apropiat deci de el şi l-am omorât, pentru că ştiam că nu mai putea să trăiască după ce a căzut. Şi am luat coroana care era pe capul lui şi brăţara care era pe mâna lui şi le-am adus aici la domnul meu.<br/>


text:
Atunci David şi-a înhăţat hainele şi le-a sfâşiat, şi la fel au făcut toţi oamenii care erau lângă el.<br/>


text:
Şi au jelit, au plâns şi au postit până seara pentru Saul şi pentru fiul său Ionatan, pentru poporul Domnului şi pentru casa lui Israel, întrucât căzuseră loviţi de sabie.<br/>


text:
Şi David a zis tânărului care-i spusese aceste lucruri: De unde eşti? Şi el a răspuns: Sunt fiul unui străin, un amalecit.<br/>


text:
Şi David a chemat pe unul din tinerii lui şi a zis: Du-te şi omoară-l! El a lovit pe amalecit, care a murit.<br/>


text:
Şi David i-a zis: Sângele tău să cadă asupra capului tău, căci gura ta a mărturisit împotriva ta, zicând: Am omorât pe unsul Domnului.<br/>


text:
şi a poruncit să înveţe pe copiii lui Iuda Cântarea Arcului; iată, este scrisă în Cartea lui Iaşer.<br/>


text:
N-o spuneţi în Gat, n-o vestiţi pe străzile Ascalonului, ca să nu se bucure fiicele filistenilor, ca să nu se laude fiicele celor necircumcişi<br/>


text:
O, munţi din Ghilboa! Nici rouă, nici ploaie să nu cadă pe voi, nici câmpii roditoare să nu fie pe voi. Căci acolo este aruncat scutul vitejilor! Scutul lui Saul, care nu mai este uns cu untdelemn.<br/>


text:
De la sângele celor răniţi, de la grăsimea celor viteji, săgeata lui Ionatan nu se întorcea niciodată înapoi, şi sabia lui Saul nu s-a întors fără nimic.<br/>


text:
Saul şi Ionatan s-au iubit şi s-au plăcut în timpul vieţii lor şi la moarte n-au fost despărţiţi; erau mai uşori decât vulturii, erau mai puternici decât leii.<br/>


text:
O, fiice ale lui Israel, plângeţi pe Saul, care vă îmbrăca în stacojiu cu măreţie; care punea ornamente de aur pe hainele voastre!<br/>


text:
Mă doare după tine, frate, Ionatane!<br/>Tu-mi erai foarte plăcut; dragostea ta pentru mine era minunată, întrecând dragostea femeilor.<br/>


text:
După aceea, David a întrebat pe Domnul, zicând: Să mă urc în vreuna din cetăţile lui Iuda? Şi Domnul i-a zis: Urcă-te. David a zis: Unde să mă urc? Şi Domnul a zis: La Hebron.<br/>


text:
David s-a urcat acolo, cu cele două soţii ale sale: Ahinoam, izreelita şi Abigail din Carmel, văduva lui Nabal, carmelitul.<br/>


text:
Şi David a luat cu el şi pe oamenii care erau cu el, fiecare om cu casa lui; şi au locuit în cetăţile Hebronului.<br/>


text:
Bărbaţii din Iuda au venit şi au uns acolo pe David ca rege peste casa lui Iuda. Şi au spus lui David, zicând: Oamenii din Iabesul Galaadului au îngropat pe Saul.<br/>


text:
Şi David a trimis mesageri la oamenii din Iabesul Galaadului, şi le-a zis: Binecuvântaţi să fiţi de Domnul, fiindcă aţi arătat o astfel de bunăvoinţă faţă de Saul, domnul vostru, şi l-aţi îngropat!<br/>


text:
Şi acum, Domnul să vă arate bunătate şi credincioşie! Vă voi face şi eu bine, pentru că aţi făcut lucrul acesta.<br/>


text:
Să vi se întărească mâinile şi fiţi viteji; căci stăpânul vostru Saul este mort şi casa lui Iuda m-a uns rege peste ea.<br/>


text:
Dar Abner, fiul lui Ner, conducătorul armatei lui Saul, a luat pe Iş-Boşet, fiul lui Saul şi l-a adus la Mahanaim.<br/>


text:
Şi el l-a făcut rege peste Gaiaad, peste aşeriţi, peste Izreel, peste Efraim, peste Beniamin şi peste tot Israelul.<br/>


text:
Iş-Boşet, fiul lui Saul, era în vârstă de patruzeci de ani, când a început să domnească peste Israel, şi a domnit doi ani. Numai casa lui Iuda a urmat pe David.<br/>


text:
Abner, fiul lui Ner, şi oamenii lui Iş-Boşet, fiul lui Saul, au ieşit din Mahanaim spre Gabaon.<br/>


text:
Şi Ioab, fiul Ţeruiei, şi oamenii lui David, au ieşit şi ei şi i-au întâlnit la iazul din Gabaon. Şi s-au aşezat, unii pe o parte a iazului, ceilalţi pe cealaltă parte a iazului.<br/>


text:
Atunci Abner a zis lui Ioab: Lasă acum pe tineri să se scoale şi să lupte înaintea noastră! Şi Ioab a zis: Să se scoale!<br/>


text:
Ei s-au sculat şi au înaintat în număr de doisprezece din Beniamin, pentru Iş-Boşet, fiul lui Saul, şi doisprezece dintre slujitorii lui David.<br/>


text:
Şi fiecare a apucat pe celălalt de cap şi şi-au înfipt unul altuia sabia în coastă şi au căzut toţi deodată. De aceea, locul acela care este în Gabaon a fost numit Helcat-Haţurim (Locul săbiilor ascuţite).<br/>


text:
În ziua aceea a fost o luptă foarte aprigă, iar Abner şi bărbaţii lui Israel au fost bătuţi de oamenii lui David.<br/>


text:
Acolo erau şi cei trei fii ai Ţeruiei: Ioab, Abişai şi Asael. Şi Asael era iute de picioare, ca o căprioară de câmp.<br/>


text:
Asael a urmărit pe Abner şi nu s-a dat nici la dreapta, nici la stânga din urmărirea lui Abner.<br/>


text:
Şi Abner i-a zis: Abate-te la dreapta sau la stânga, pune mâna pe unul din tinerii aceştia şi ia pentru tine armele lui. Dar Asael nu s-a abătut din urmărirea lui.<br/>


text:
Abner a zis iarăşi lui Asael: Abate-te dinapoia mea. De ce să te lovesc şi să te trântesc la pământ? Cum aş putea atunci da faţă cu fratele tău Ioab?<br/>


text:
Dar Asael n-a vrut să se abată. De aceea, Abner l-a lovit în pântece cu capătul neascuţit al suliţei şi suliţa a ieşit prin spate; şi el a căzut acolo şi a murit pe loc. Toţi cei ce ajungeau la locul unde căzuse Asael mort, se Opreau.<br/>


text:
Ioab şi Abişai au urmărit pe Abner. La asfinţitul soarelui au ajuns la dealul Ama, care este în dreptul Ghiahului, pe drumul care duce în Deşertul Gabaonului.<br/>


text:
Copiii lui Beniamin s-au adunat în urma lui Abner, au făcut o ceată şi s-au oprit pe vârful unui deal.<br/>


text:
Apoi Abner a chemat pe Ioab şi a zis: Oare sabia va sfâşia fără încetare? Nu ştii că la sfârşit va fi amar? Şi până când vei refuza să spui poporului să nu mai urmărească pe fraţii lui?<br/>


text:
Şi Ioab a zis: Viu este Dumnezeu că, dacă n-ai fi vorbit, poporul n-ar fi încetat până mâine dimineaţă să urmărească pe fraţii lui.<br/>


text:
Şi Ioab a sunat din trompetă; şi tot poporul s-a oprit şi n-au mai urmărit pe Israel, nici n-au mai luptat.<br/>


text:
Abner şi oamenii lui au mers toată noaptea prin câmpie, au trecut Iordanul, au străbătut tot Bitronul şi au venit la Mahanaim.<br/>


text:
Ioab s-a întors de la urmărirea lui Abner. Şi când a adunat tot poporul, dintre slujitorii lui David lipseau nouăsprezece bărbaţi şi Asael.<br/>


text:
Dar slujitorii lui David omorâseră trei sute şaizeci de bărbaţi din bărbaţii lui Beniamin şi ai lui Abner.<br/>


text:
Au luat pe Asael şi l-au îngropat în mormântul tatălui său la Betleem. Ioab şi oamenii lui au călătorit toată noaptea şi au venit la Hebron în zorii zilei.<br/>


text:
Între casa lui Saul şi casa lui David a fost un război lung, dar David era din ce în ce mai puternic, iar casa lui Saul slăbea din ce în ce mai mult.<br/>


text:
Şi în Hebron, lui David i s-au născut fii: întâiul său născut a fost Amnon, din Ahinoam, izreelita;<br/>


text:
al doilea, Chileab, din Abigail, soţia lui Nabal din Carmel; al treilea, Absalom, fiul Maachei, fiica lui Talmai, regele Gheşurului;<br/>


text:
În timpul războiului dintre casa lui Saul şi casa lui David, Abner s-a arătat puternic pentru casa lui Saul.<br/>


text:
Dar Saul avusese o concubină al cărei nume era Riţpa, fiica lui Aiia. Şi Iş-Boşet a zis lui Abner: De ce ai intrat la concubina tatălui meu?<br/>


text:
Atunci Abner s-a mâniat foarte tare din cauza cuvintelor lui Iş-Boşet şi a zis: Sunt eu oare un cap de câine al lui Iuda? Astăzi eu arăt milă faţă de casa tatălui tău Saul, faţă de fraţii şi prietenii lui şi nu te-am dat în mâinile lui David; cu toate acestea astăzi tu mă acuzi pentru un păcat făcut cu femeia aceasta?<br/>


text:
Aşa să-i facă Dumnezeu lui Abner, ba chiar mai mult, dacă nu voi face cum i-a jurat Domnul lui David –<br/>


text:
când i-a spus că regatul va fi luat de la casa lui Saul şi că tronul lui David va fi ridicat peste Israel şi peste Iuda, de la Dan până la Beer-Şeba.<br/>


text:
Apoi Abner a trimis mesageri la David ca să-i spună din partea lui: A cui este ţara? Şi a mai zis: Fă legământ cu mine şi iată, mâna mea va fi cu tine ca să aduci la tine pe tot Israelul.<br/>


text:
Şi David a zis: Bine, voi face legământ cu tine, dar un lucru cer de la tine: să nu-mi vezi faţa decât dacă-mi vei aduce mai întâi pe Mical, fiica lui Saul, când vei veni să-mi vezi faţa.<br/>


text:
David a trimis mesageri la Iş-Boşet, fiul lui Saul, zicând: Dă-mi pe soţia mea Mical, cu care m-am logodit pentru o sută de prepuţuri de la filisteni.<br/>


text:
Soţul ei a mers cu ea până la Bahurim, plângând în urma ei. Atunci Abner i-a zis: Du-te, întoarce-te! Şi el s-a întors.<br/>


text:
Abner a stat de vorbă cu bătrânii lui Israel, zicând: Voi aţi cerut altădată pe David ca să fie rege peste voi.<br/>


text:
Acum deci, puneţi-l, căci Domnul a vorbit despre David, zicând: Prin mâna robului Meu David voi elibera pe poporul Meu Israel din mâna filistenilor şi din mâna tuturor duşmanilor lui.<br/>


text:
Şi Abner a vorbit şi lui Beniamin. Apoi Abner s-a dus să spună în auzul lui David la Hebron ce hotărâse Israel şi toată casa lui Beniamin.<br/>


text:
Abner a ajuns la David în Hebron însoţit de douăzeci de oameni. Şi David a făcut o petrecere pentru Abner şi pentru oamenii care erau cu el.<br/>


text:
Şi Abner a zis lui David: Dă-mi voie să mă scol şi să plec, şi voi strânge tot Israelul la domnul meu, regele, ca ei să facă un legământ cu tine, şi să poţi fi rege peste tot ce-ţi doreşte sufletul. David a dat drumul lui Abner, şi el s-a dus în pace.<br/>


text:
Ioab şi slujitorii lui David s-au întors de la urmărirea unei cete şi au adus cu ei o mare pradă. Abner nu mai era la David în Hebron, pentru că David îi dăduse drumul, iar Abner plecase în pace.<br/>


text:
Când a venit Ioab cu toată armata care era cu el, au spus lui Ioab, zicând: Abner, fiul lui Ner, a venit la rege şi el i-a dat drumul; şi Abner s-a dus în pace.<br/>


text:
Ioab a venit la rege şi i-a zis: Ce ai făcut? Iată, Abner a venit la tine;de ce l-ai eliberat şi l-ai lăsat să plece?<br/>


text:
Tu cunoşti pe Abner, fiul lui Ner! A venit să te înşele, ca să afle plecarea şi venirea ta şi ca să ştie tot ce faci.<br/>


text:
Şi Ioab a ieşit de la David şi a trimis nişte mesageri după Abner care l-au adus înapoi de la fântâna fără apă Sira; dar David nu ştia nimic.<br/>


text:
Şi când Abner s-a întors la Hebron, Ioab l-a tras deoparte în poartă, ca să vorbească cu el în ascuns; şi acolo l-a lovit în pântece şi l-a omorât, pentru sângele fratelui său Asael<br/>


text:
După aceea David a aflat şi a zis: Eu şi împărăţia mea suntem nevinovaţi pe veci, înaintea Domnului, pentru sângele lui Abner, fiul lui Ner.<br/>


text:
Sângele acesta să cadă peste capul lui Ioab şi peste toată casa tatălui său! Şi niciodată să nu lipsească din casa lui Ioab cineva atins de o scurgere, sau de lepră, sau care să se reazeme în cârjă, sau care să cadă ucis de sabie, sau care să ducă lipsă de pâine!<br/>


text:
În felul acesta Ioab şi fratele său Abişai au ucis pe Abner, pentru că el omorâse pe Asael, fratele lor, în lupta de la Gabaon.<br/>


text:
Şi David a zis lui Ioab şi întregului popor care era cu el: Rupeţi-vă hainele şi încingeţi-vă cu saci şi bociţi înaintea lui Abner! Şi regele David mergea în urma sicriului.<br/>


text:
Şi ei au îngropat pe Abner în Hebron;şi regele şi-a ridicat glasul şi a plâns la mormântul lui Abner, şi tot poporul plângea.<br/>


text:
Mâinile tale nu erau legate, nici picioarele încătuşate. Tu ai căzut cum cade cineva înaintea celor răi! Şi tot poporul a plâns din nou pentru el.<br/>


text:
Când tot poporul a venit ca să-l convingă pe David să mănânce ceva în timp ce era încă zi, David a jurat, zicând: Aşa să-mi facă Dumnezeu, ba chiar mai mult, dacă voi gusta pâine sau altceva înainte de apusul soarelui!<br/>


text:
Tot poporul a luat la cunoştinţă despre aceasta şi i-a plăcut; de altfel tot ce făcea regele plăcea întregului popor.<br/>


text:
Şi în ziua aceea tot poporul şi tot Israelul au înţeles că n-a fost intenţia regelui să omoare pe Abner, fiul lui Ner.<br/>


text:
Şi regele a zis slujitorilor lui: Nu ştiţi că un conducător şi un om mare a căzut astăzi în Israel?<br/>


text:
Şi eu sunt încă slab cu toate că sunt uns ca rege; şi oamenii aceştia, fiii Ţeruiei, sunt prea puternici pentru mine. Domnul să răsplătească aceluia care a făcut răul, după răutatea lui!<br/>


text:
Şi când fiul lui Saul a auzit că Abner a murit la Hebron, mâinile i-au rămas fără putere, şi tot Israelul s-a înspăimântat.<br/>


text:
Şi fiul lui Saul avea doi comandanţi peste trupele de război; numele unuia era Baana, iar numele celuilalt era Recab, fiii lui Rimon din Beerot, dintre fiii lui Beniamin. (Căci Beerot era şi el parte din Beniamin,<br/>


text:
Şi Ionatan, fiul lui Saul, avea un fiu schilod de picioare. Era de cinci ani, când a venit din Izreel vestea morţii lui Saul şi a lui Ionatan, şi când doica lui l-a luat şi a fugit. S-a întâmplat că în graba ei să fugă, el a căzut şi a rămas schilod. Numele lui era Mefiboşet.<br/>


text:
Şi fiii lui Rimon beerotitul, Recab şi Baana, s-au dus în timpul căldurii zilei şi au ajuns în casa lui Iş-Boşet care se odihnea de amiază.<br/>


text:
Au pătruns până în mijlocul casei, dându-se drept negustori de grâu, şi l-au lovit în pântece; şi Recab şi Baana, fratele său, au scăpat,<br/>


text:
Când au intrat în casă, în timp ce el era culcat în pat în dormitorul lui, l-au lovit şi l-au omorât, şi i-au tăiat capul. I-au luat capul şi au mers toată noaptea prin câmpie.<br/>


text:
Şi ei au adus capul lui Iş-Boşet la David, în Hebron, şi au zis regelui: Iată, capul lui Iş-Boşet, fiul lui Saul, duşmanul tău, care voia să-ţi ia viaţa! Şi Domnul a răzbunat astăzi pe domnul meu, regele, împotriva lui Saul şi împotriva urmaşilor lui!<br/>


text:
Şi David a răspuns lui Recab şi lui Baana, fratele său, fiii lui Rimon beerotitul, şi le-a zis: Viu este Domnul, care mi-a răscumpărat sufletul din orice primejdie,<br/>


text:
când cel care mi-a spus, zicând: Iată, Saul este mort, crezând că îmi aduce o veste bună, l-am prins şi l-am ucis la Ţiclag – cel care a crezut că îi voi da o răsplată pentru vestea lui;<br/>


text:
şi când nişte oameni răi au ucis un om nevinovat în casa lui şi în patul lui, cu cât mai mult nu îi voi cere sângele din mâna voastră şi vă voi nimici de pe pământ.<br/>


text:
Şi David a poruncit slujitorilor lui să-i omoare; le-au tăiat mâinile şi picioarele şi i-au spânzurat la marginea iazului din Hebron. Dar au luat capul lui Iş-Boşet şi l-au îngropat în mormântul lui Abner, în Hebron.<br/>


text:
Toate seminţiile lui Israel au venit la David în Hebron şi au vorbit, zicând: Iată-ne, noi suntem oasele şi carnea ta.<br/>


text:
Şi chiar odinioară, când Saul era rege peste noi, tot tu erai cel care conduceai afară şi înăuntru pe Israel. Şi Domnul ţi-a zis: Tu vei păstori pe poporul Meu Israel şi tu vei fi conducătorul lui Israel.<br/>


text:
Astfel toţi bătrânii lui Israel au venit la rege în Hebron, şi regele David a făcut cu ei legământ la Hebron, înaintea Domnului. Şi ei au uns pe David rege peste Israel.<br/>


text:
David era în vârstă de treizeci de ani, când a început să domnească, şi a domnit patruzeci de ani.<br/>


text:
În Hebron a domnit peste Iuda şapte ani şi şase luni, şi în Ierusalim a domnit treizeci şi trei de ani peste tot Israelul şi Iuda.<br/>


text:
Regele a mers cu oamenii lui la Ierusalim împotriva iebusiţilor, locuitorii ţării. Şi ei au vorbit lui David, zicând: Aici nu vei intra, pentru că şi orbii şi şchiopii ţi se vor împotrivi. Prin aceasta spuneau că David nu va intra aici cu nici un chip.<br/>


text:
Şi David a zis în ziua aceea: Oricine se va urca la canal şi va bate pe iebusiţi (pe şchiopul şi orbul care sunt urâţi de sufletul lui David), va fi cap şi conducător. De aceea se zice: Orbul şi şchiopul nu vor intra în Casa Domnului.<br/>


text:
David a locuit în fortăreaţă şi a numit-o cetatea lui David. Apoi David a zidit-o de jur împrejur, de la Milo până înăuntru.<br/>


text:
Hiram, regele Tirului, a trimis mesageri la David, şi lemn de cedru, şi tâmplari, şi cioplitori de piatră, care au zidit o casă lui David.<br/>


text:
Astfel David a cunoscut că Domnul îl întărea ca rege al lui Israel, şi că El îi ridica împărăţia din cauza poporului Său Israel.<br/>


text:
David şi-a mai luat concubine şi soţii din Ierusalim, după ce a venit de la Hebron; şi lui David i s-au mai născut fii şi fiice.<br/>


text:
Când filistenii au auzit că au uns pe David rege peste Israel, s-au urcat cu toţii să caute pe David. David a auzit şi a coborât în fortăreaţă.<br/>


text:
David a întrebat pe Domnul, zicând: Să mă urc împotriva filistenilor? Îi vei da în mâinile mele? Şi Domnul a zis lui David: Urcă-te, căci îi voi da pe filisteni în mâinile tale.<br/>


text:
David a venit la Baal-Peraţim, şi David i-a învins acolo; şi a zis: Domnul a risipit pe duşmanii mei dinaintea mea, cum se risipesc apele care se rup. De aceea s-a dat acelui loc numele Baal-Peraţim (Şesul rupturii).<br/>


text:
Şi când David a întrebat pe Domnul, El a zis: Să nu te urci, ci să-i înconjuri pe la spate şi să vii împotriva lor în faţa duzilor.<br/>


text:
Când vei auzi un sunet ca tropotul unor armate în vârful duzilor, să înaintezi repede, pentru că atunci Domnul va merge înaintea ta, ca să bată tabăra filistenilor.<br/>


text:
Şi David şi tot poporul care era cu el s-au sculat şi au mers la Baale-Iuda, ca să aducă de acolo chivotul lui Dumnezeu, înaintea căruia este chemat Numele Domnului oştirilor, care stă între heruvimi deasupra chivotului.<br/>


text:
Şi ei au pus chivotul lui Dumnezeu într-un car nou ca să-l aducă din casa lui Abinadab, care era pe deal; Uza şi Ahio, fiii lui Abinadab, conduceau carul cel nou.<br/>


text:
L-au adus deci cu chivotul lui Dumnezeu din casa lui Abinadab, care era pe deal; şi Ahio mergea înaintea chivotului.<br/>


text:
David şi toată casa lui Israel cântau înaintea Domnului cu tot felul de instrumente de lemn de chiparos, cu harpe, cu lire, cu tamburine, cu fluiere şi cu cimbale.<br/>


text:
Şi când au ajuns la aria lui Nacon, Uza a întins mâna spre chivotul lui Dumnezeu şi s-a prins de el, pentru că boii l-au zdruncinat.<br/>


text:
Şi mânia Domnului s-a aprins împotriva lui Uza şi Dumnezeu l-a lovit pe loc pentru păcatul lui, şi a murit acolo lângă chivotul lui Dumnezeu.<br/>


text:
Şi David s-a întristat pentru că Domnul lovise pe Uza cu o astfel de pedeapsă şi locul acela a fost numit Pereţ-Uza (Ruperea lui Uza) până în ziua de azi.<br/>


text:
Şi David n-a vrut să aducă chivotul Domnului la el în Cetatea lui David, ci David l-a dus în casa lui Obed-Edom din Gat.<br/>


text:
Chivotul Domnului a rămas trei luni în casa lui Obed-Edom din Gat. Şi Domnul a binecuvântat pe Obed-Edom şi toată casa lui.<br/>


text:
Şi regelui David i s-a spus, zicând: Domnul a binecuvântat casa lui Obed-Edom şi tot ce este al lui, din cauza chivotului lui Dumnezeu. Atunci David a mers şi a adus chivotul lui Dumnezeu din casa lui Obed-Edom în Cetatea lui David, în mijlocul veseliei.<br/>


text:
Şi tot la şase paşi pe care-i făceau cei ce duceau chivotul Domnului, el jertfea un bou şi un viţel gras.<br/>


text:
Astfel David şi toată casa lui Israel au urcat chivotul Domnului, în strigăte de bucurie şi în sunet de trompetă.<br/>


text:
Şi pe când chivotul Domnului intra în Cetatea lui David, Mical, fiica lui Saul, se uita pe fereastră şi a văzut pe regele David săltând şi dansând înaintea Domnului; şi ea l-a dispreţuit în inima ei.<br/>


text:
Au adus chivotul Domnului şi l-au pus la locul lui în mijlocul cortului, pe care-l ridicase David pentru chivot; şi David a adus înaintea Domnului arderi-de-tot şi jertfe de mulţumire.<br/>


text:
Când David a sfârşit de adus arderile-de-tot şi jertfele de mulţumire, a binecuvântat poporul în Numele Domnului oştirilor.<br/>


text:
Şi a împărţit la tot poporul, la toată mulţimea lui Israel, la bărbaţi şi la femei, fiecăruia câte o bucată de pâine, şi câte o bucată de carne, şi câte o turtă de stafide. Şi tot poporul s-a dus, fiecare la casa lui.<br/>


text:
Apoi David s-a întors să-şi binecuvânteze casa. Şi Mical, fiica lui Saul, a ieşit în întâmpinarea lui David şi a zis: Cât de măreţ a fost astăzi regele lui Israel! Astăzi el s-a dezgolit înaintea slujitoarelor supuşilor lui, cum se dezgoleşte unul dintre cei fără ruşine!<br/>


text:
Şi David a zis lui Mical: Am dansat înaintea Domnului, care m-a ales mai presus de casa tatălui tău şi de toată casa lui, ca să mă pună conducător peste poporul Domnului, peste Israel; de aceea voi sărbători înaintea Domnului.<br/>


text:
Mă voi arăta şi mai neînsemnat decât de data aceasta şi voi fi şi mai umilit în ochii mei, dar în ce priveşte slujitoarele despre care ai vorbit, ele mă vor onora.<br/>


text:
Când regele locuia în casa lui şi când Domnul i-a dat odihnă de toţi duşmanii care-l înconjurau,<br/>


text:
el a zis profetului Natan: Iată, eu locuiesc într-o casă de cedru, dar chivotul lui Dumnezeu locuieşte între covoarele unui cort.<br/>


text:
Du-te şi spune robului Meu David: Aşa vorbeşte Domnul: Oare tu-Mi vei zidi o casă, ca să locuiesc în ea?<br/>


text:
Căci n-am locuit într-o casă, din ziua când am scos pe copiii lui Israel din Egipt până în ziua de azi; ci am călătorit într-un cort drept locuinţă.<br/>


text:
Oriunde am mers cu toţi copiii lui Israel, am spus Eu oare vreun cuvânt vreuneia din seminţiile lui Israel, căreia îi poruncisem să păstorească pe poporul Meu Israel, zicând: De ce nu-Mi zidiţi o casă de cedru?<br/>


text:
Acum deci, aşa să spui robului Meu David: Aşa vorbeşte Domnul oştirilor: Te-am luat de la staulul oilor, din urma oilor, ca să fii conducător peste poporul Meu, peste Israel.<br/>


text:
Şi am fost cu tine oriunde mergeai, şi am nimicit dinaintea ta pe toţi duşmanii tăi, şi ţi-am făcut un nume mare, ca numele celor mari de pe pământ.<br/>


text:
Ba mai mult, voi da un loc poporului Meu Israel şi îl voi sădi, ca să locuiască într-un loc al lui şi să nu se mai mute; şi nici fiii răutăţii nu-l vor mai apăsa, ca înainte<br/>


text:
şi ca pe timpul când pusesem judecători peste poporul Meu Israel. Numai ţie ţi-am dat odihnă de toţi duşmanii tăi. Şi Domnul îţi mai spune că îţi va zidi O casă.<br/>


text:
Când ţi se vor împlini zilele şi vei adormi lângă părinţii tăi, Eu îţi voi ridica un urmaş după tine, care va ieşi din trupul tău, şi-i voi întări împărăţia.<br/>


text:
Eu îi voi fi Tată şi el îmi va fi fiu. Dacă va face răul, îl voi corecta cu nuiaua oamenilor şi cu loviturile fiilor oamenilor,<br/>


text:
dar îndurarea Mea nu se va depărta de la el, cum s-a depărtat de la Saul, pe care l-am îndepărtat dinaintea ta.<br/>


text:
Şi casa ta şi împărăţia ta vor dăinui pe veci înaintea Mea, şi tronul tău va fi întărit pe veci.<br/>


text:
Natan a vorbit lui David potrivit tuturor acestor cuvinte şi potrivit cu toată această viziune.<br/>


text:
Şi regele David a intrat şi a stat înaintea Domnului, şi a zis:<br/>Cine sunt eu, Doamne, Dumnezeule, şi ce este casa mea, de m-ai adus atât de departe?<br/>


text:
Şi totuşi acesta a fost un lucru mic înaintea Ta, Doamne, Dumnezeule! Tu ai vorbit şi despre casa robului Tău la viitorul îndepărtat. Este oare aceasta legea omului, Doamne, Dumnezeule?<br/>


text:
După Cuvântul Tău şi după inima Ta, Tu ai făcut toate aceste lucruri mari, ca să le faci cunoscute robului Tău.<br/>


text:
De aceea, eşti măreţ, Doamne, Dumnezeule! Căci nu este nimeni ca Tine şi nu este alt Dumnezeu afară de Tine, după tot ce am auzit cu urechile noastre.<br/>


text:
Şi cine este ca poporul Tău, ca Israel, singura naţiune de pe pământ pe care Dumnezeu S-a dus s-o răscumpere pentru Sine, ca să facă din ea poporul Lui, ca să-Şi facă un Nume şi ca să facă pentru el, pentru ţara Ta, minuni şi semne, înaintea poporului Tău, pe care l-ai răscumpărat din Egipt, de la popoare şi de la dumnezeii lor.<br/>


text:
Căci Tu ai făcut ca poporul Tău Israel să fie poporul Tău pe veci; şi Tu, Doamne, ai devenit Dumnezeul lor.<br/>


text:
Şi acum, Doamne, Dumnezeule, fă să rămână pe veci cuvântul pe care l-ai spus despre robul Tău şi despre casa lui, şi fă aşa cum ai spus,<br/>


text:
ca Numele Tău să fie mărit pe veci, zicându-se: Domnul oştirilor este Dumnezeu peste Israel. Şi casa robului Tău David să rămână înaintea Ta!<br/>


text:
Căci Tu, Doamne al oştirilor, Dumnezeul lui Israel, Te-ai revelat robului Tău, zicând: Eu îţi voi zidi o casă! De aceea a îndrăznit robul Tău să-Ţi facă această rugăciune.<br/>


text:
Acum Doamne, Dumnezeule, Tu eşti Dumnezeu şi cuvintele Tale sunt adevăr, şi Tu ai promis această bunătate faţă de robul Tău.<br/>


text:
Şi acum, binevoieşte şi binecuvântează casa robului Tău, ca să fie veşnic înaintea Ta! Căci Tu, Doamne, Dumnezeule ai vorbit şi cu binecuvântarea Ta să fie binecuvântată casa robului Tău în veci.<br/>


text:
După aceea, David a bătut pe filisteni şi i-a supus; şi David a luat din mâna filistenilor controlul capitalei lor.<br/>


text:
Şi el a bătut pe moabiţi şi i-a măsurat cu o frânghie, punându-i să se culce la pământ. A măsurat două frânghii ca să-i omoare şi o frânghie plină ca să-i lase vii. Astfel moabiţii au devenit slujitorii lui David şi i-au plătit tribut.<br/>


text:
Şi David a bătut pe Hadadezer, fiul lui Rehob, regele din Toba, când s-a dus să-şi recâştige teritoriile dinspre fluviul Eufrat.<br/>


text:
David i-a luat o mie şapte sute de călăreţi şi douăzeci de mii de pedeştri; şi David a tăiat venele cailor pentru trăsuri, dar a păstrat dintre ei pentru o sută de care.<br/>


text:
Şi când sirienii din Damasc au venit în ajutorul lui Hadadezer, regele din Toba, David a ucis dintre sirieni douăzeci şi două de mii de bărbaţi.<br/>


text:
După aceea, David a pus garnizoane în Siria Damascului şi sirienii au devenit slujitorii lui David, aducându-i tribut. Şi Domnul ajuta pe David oriunde se ducea.<br/>


text:
Şi David a luat scuturile de aur pe care le aveau slujitorii lui Hadadezer şi le-a adus la Ierusalim.<br/>


text:
a trimis pe fiul său Ioram la regele David, ca să-i ureze sănătate <n>{Lit: <i>ca să-l întrebe de bunăstare</i>}</n> şi să-l felicite pentru că a luptat împotriva lui Hadadezer şi l-a bătut; căci Toi avusese război cu Hadadezer. Şi Ioram a adus cu el vase de argint, vase de aur şi vase de bronz.<br/>


text:
Regele David le-a dedicat şi pe acestea Domnului, cum Îi dedicase şi argintul şi aurul luat de la toate popoarele pe care le-a subjugat:<br/>


text:
din Siria, din Moab, de la fiii lui Amon, de la filisteni, de la Amalec şi din prada de la Hadadezer, fiul lui Rehob, regele din Toba.<br/>


text:
David şi-a mai făcut un nume, când s-a întors de la omorârea a optsprezece mii de sirieni <n>{Septuaginta, Siriac şi alte câteva manuscrise evreieşti conţin edomiţi (Comparaţi 1Cronici 18:12).}</n> în Valea Sării.<br/>


text:
Şi el a pus garnizoane în Edom. În tot Edomul el a stabilit garnizoane şi toţi edomiţii au devenit slujitorii lui David. Şi Domnul ajuta pe David oriunde mergea.<br/>


text:
Benaia, fiul lui Iehoiada, era conducătorul cheretiţilor şi al peletiţilor; şi fiii lui David erau mari demnitari.<br/>


text:
Era un slujitor din casa lui Saul, al cărui nume era Ţiba, pe care l-au adus la David. Regele i-a zis: Tu eşti Ţiba? Şi el a răspuns: Eu, slujitorul tău, sunt acela.<br/>


text:
Şi regele a zis: Mai este cineva din casa lui Saul, ca să-i arăt bunătatea lui Dumnezeu? Şi Ţiba a zis regelui: Mai este un fiu al lui Ionatan, schilod de amândouă picioarele.<br/>


text:
Şi regele i-a zis: Unde este? Şi Ţiba a răspuns regelui: Este în casa lui Machir, fiul lui Amiel, la Lodebar.<br/>


text:
Şi Mefiboşet, fiul lui Ionatan, fiul lui Saul, a venit la David, a căzut cu faţa la pământ şi s-a închinat. Şi David a zis: Mefiboşet! Şi el a răspuns: Iată, robul tău!<br/>


text:
David i-a zis: Nu te teme, căci îţi voi arăta bunătate din cauza tatălui tău Ionatan, şi îţi voi da înapoi toate pământurile tatălui tău Saul; şi tu vei mânca pâine totdeauna la masa mea.<br/>


text:
Şi el s-a închinat din nou şi a zis: Cine este robul tău, ca să iei în seamă pe un câine mort, ca mine?<br/>


text:
Regele a chemat pe Ţiba, slujitorul lui Saul, şi i-a zis: Dau fiului stăpânului tău tot ce era al lui Saul şi tot ce avea toată casa lui.<br/>


text:
Şi tu şi fiii tăi, şi slujitorii tăi, veţi lucra pământul pentru el şi veţi aduce roadele înăuntru, ca fiul stăpânului tău să aibă hrană; dar Mefiboşet, fiul stăpânului tău, va mânca totdeauna la masa mea. Ţiba avea cincisprezece fii şi douăzeci de sclavi.<br/>


text:
Şi Ţiba a zis regelui: Robul tău va face tot ce porunceşte domnul meu, regele, robului său. Cât despre Mefiboşet, a zis regele, el va mânca la masa mea ca unul din fiii regelui.<br/>


text:
Şi Mefiboşet avea un fiu tânăr, al cărui nume era Mica. Şi toţi cei ce locuiau în casa lui Ţiba erau slujitorii lui Mefiboşet.<br/>


text:
Mefiboşet locuia în Ierusalim, pentru că mânca totdeauna la masa regelui; şi el era schilod de amândouă picioarele.<br/>


text:
Atunci David a zis: Voi arăta bunăvoinţă faţă de Hanun, fiul lui Nahaş, cum a arătat şi tatăl lui bunăvoinţă faţă de mine. Şi David a trimis pe slujitorii săi să-l mângâie pentru moartea tatălui său. Dar când au ajuns slujitorii lui David în ţara fiilor lui Amon,<br/>


text:
conducătorii fiilor lui Amon au zis stăpânului lor Hanun: Crezi că David ţi-a trimis oameni să te mângâie, ca să cinstească pe tatăl tău? N-a trimis oare David pe slujitorii lui la tine ca să cerceteze cetatea, s-o cunoască şi s-o nimicească?<br/>


text:
Atunci Hanun a luat pe slujitorii lui David, le-a ras barba pe jumătate şi le-a tăiat hainele pe jumătate până la coapse, şi le-a dat drumul.<br/>


text:
Când l-au înştiinţat despre aceasta, David a trimis să-i întâmpine, pentru că oamenilor acestora le era foarte ruşine. Şi regele a zis: Rămâneţi la Ierihon până vă vor creşte bărbile, apoi întoarceţi-vă.<br/>


text:
Când fiii lui Amon au văzut că s-au făcut urâţi lui David, fiii lui Amon au trimis şi au tocmit douăzeci de mii de pedeştri de la sirienii din Bet-Rehob şi de la sirienii din Toba, o mie de bărbaţi de la regele din Maaca şi douăsprezece mii de bărbaţi de la oamenii din Tob.<br/>


text:
Când David a auzit această veste, a trimis împotriva lor pe Ioab şi pe toată armata oamenilor viteji.<br/>


text:
Fiii lui Amon au ieşit şi s-au aşezat în rânduri de bătaie la intrarea porţii; sirienii din Toba şi din Rehob şi oamenii din Tob şi din Maaca erau deoparte în câmpie.<br/>


text:
Când Ioab a văzut că avea să lupte şi din faţă şi din spate, a ales câţiva dintre oamenii aleşi ai lui Israel şi i-a pus să lupte împotriva sirienilor.<br/>


text:
Pe cei ce au mai rămas din popor i-a pus sub comanda fratelui său Abişai, ca să-i pună să lupte împotriva fiilor lui Amon.<br/>


text:
Şi el a zis: Dacă sirienii vor fi mai tari decât mine, să vii în ajutorul meu; şi dacă fiii lui Amon vor fi mai tari decât tine, voi merge eu în ajutorul tău.<br/>


text:
Fii tare, şi să ne arătăm plini de curaj pentru poporul nostru şi pentru cetăţile Dumnezeului nostru; şi Domnul să facă ceea ce este bine înaintea Lui!<br/>


text:
Şi când au văzut fiii lui Amon că sirienii o luaseră la fugă, au fugit şi ei dinaintea lui Abişai şi au intrat în cetate. Ioab s-a întors de la fiii lui Amon şi a venit la Ierusalim.<br/>


text:
Şi Hadarezer a trimis şi a adus pe sirienii care erau dincolo de fluviu, şi ei au venit la Helam; Şobac, mai-marele armatei lui Hadarezer, era în fruntea lor.<br/>


text:
Când i s-a spus lui David, el a adunat tot Israelul, a trecut peste Iordan şi a ajuns la Helam. Sirienii s-au pregătit să iasă împotriva lui David şi au început lupta cu el.<br/>


text:
Dar sirienii au fugit dinaintea lui Israel şi David a omorât şapte sute de vizitii de-ai sirienilor şi patruzeci de mii de călăreţi, şi l-a lovit pe Şobac, conducătorul armatei lor, care a murit acolo.<br/>


text:
Când au văzut toţi regii, slujitorii lui Hadarezer, că sunt bătuţi de Israel, au făcut pace cu Israel şi i-au slujit. Astfel sirienii s-au temut să mai ajute pe fiii lui Amon.<br/>


text:
În anul următor, pe vremea când porneau regii la război, David a trimis pe Ioab, cu slujitorii lui şi cu tot Israelul, să nimicească pe fiii lui Amon şi să asedieze Raba. Dar David a rămas la Ierusalim.<br/>


text:
Într-o după-amiază spre seară, David s-a sculat din patul lui şi se plimba pe acoperişul casei regale; şi de pe acoperiş a zărit o femeie care făcea baie. Şi femeia era foarte frumoasă.<br/>


text:
David a trimis să afle cine era femeia aceea. Şi i s-a spus: Este Bat-Şeba, fiica iui Eliam, soţia lui Urie, hetitul.<br/>


text:
Şi David a trimis nişte mesageri s-o aducă. Ea a venit la el şi el s-a culcat cu ea, căci ea era curăţată de necurăţia ei; şi ea s-a întors acasă.<br/>


text:
Atunci David a trimis poruncă la Ioab, zicând: Trimite-mi pe Urie, hetitul. Şi Ioab a trimis pe Urie la David.<br/>


text:
Când Urie a venit la el, David l-a întrebat ce face Ioab, cum este poporul şi cum se desfăşoară războiul.<br/>


text:
Apoi David a zis lui Urie: Coboară-te acasă şi spală-ţi picioarele. Urie a ieşit din casa regelui şi în urma lui a fost trimis un dar din partea regelui.<br/>


text:
Dar Urie s-a culcat la poarta casei regeşti cu toţi slujitorii stăpânului său şi nu s-a coborât acasă la el.<br/>


text:
Când i-au spus lui David, zicând: Urie n-a coborât la casa lui, David a zis lui Urie: Nu vii tu oare dintr-o călătorie? De ce nu te-ai coborât acasă?<br/>


text:
Şi Urie a zis lui David: Chivotul şi Israel şi Iuda locuiesc în corturi, domnul meu Ioab şi slujitorii domnului meu sunt aşezaţi cu tabăra în câmp, şi eu să mă duc acasă ca să mănânc şi să beau şi să mă culc cu soţia mea! Viu eşti tu şi viu este sufletul tău că nu voi face lucrul acesta!<br/>


text:
Şi David a zis lui Urie: Mai rămâi şi astăzi aici şi mâine îţi voi da drumul. Şi Urie a rămas la Ierusalim în ziua aceea şi a doua zi.<br/>


text:
David l-a chemat să mănânce şi să bea cu el, şi l-a îmbătat; şi Urie a ieşit seara afară să se culce pe patul său cu slujitorii stăpânului său, dar nu s-a coborât acasă.<br/>


text:
El a scris în scrisoare aşa: Puneţi pe Urie în locul cel mai greu al luptei şi trageţi-vă înapoi de lângă el, ca să fie lovit şi să moară.<br/>


text:
Şi după ce Ioab a cercetat îndeaproape cetatea, a pus pe Urie în locul unde ştia că sunt bărbaţi viteji.<br/>


text:
Oamenii din cetate au ieşit afară ca să lupte cu Ioab; au căzut mulţi din popor, din slujitorii lui David, şi a murit şi Urie, hetitul.<br/>


text:
Şi a poruncit mesagerului, zicând: După ce vei sfârşi de istorisit regelui toate amănuntele luptei,<br/>


text:
dacă regele se va mânia şi va zice: De ce v-aţi apropiat de cetate să luptaţi împotriva ei? N-aţi ştiut că se vor arunca săgeţi de pe zid?<br/>


text:
Cine a ucis pe Abimelec, fiul lui Ierubeşet? Nu o femeie, care a aruncat peste el de pe zid o piatră de moară şi a murit la Tebeţ? De ce v-aţi apropiat de zid? Atunci să-i spui: A murit şi robul tău Urie, hetitul.<br/>


text:
Şi mesagerul a zis lui David: Oamenii aceia au fost mai tari decât noi şi au ieşit în câmp împotriva noastră, iar noi am mers împotriva lor până la poarta cetăţii.<br/>


text:
Dar arcaşii au tras cu săgeţi de pe zid asupra slujitorilor tăi şi au murit câţiva din slujitorii regelui, şi slujitorul tău, Urie, hetitul, este şi el mort.<br/>


text:
David a zis mesagerului: Aşa să vorbeşti lui Ioab: Nu lăsa ca lucrul acesta să te dezamăgească, pentru că sabia doboară când pe unul când pe altul; întăreşte lupta împotriva cetăţii şi nimiceşte-o. Şi aşa, tu să-l încurajezi.<br/>


text:
După ce au trecut zilele de doliu, David a trimis şi a adus-o în casa lui, iar ea a devenit soţia lui; apoi ea i-a născut un fiu. Dar fapta pe care a făcut-o David n-a plăcut Domnului.<br/>


text:
Atunci Domnul a trimis pe Natan la David. Şi el a venit la el şi i-a zis: într-o cetate erau doi oameni, unul bogat şi altul sărac.<br/>


text:
Dar săracul n-avea nimic decât o mieluşea, pe care o cumpărase; o hrănea şi o creştea la el împreună cu copiii lui; ea mânca din aceeaşi bucată de pâine cu el, şi bea din acelaşi pahar cu el, şi dormea la sânul lui, şi-i era ca o fiică.<br/>


text:
A venit un călător la omul acela bogat, dar bogatul nu s-a îndurat să se atingă de oile sau de boii lui, ca să pregătească un prânz călătorului care venise la el, ci a luat oaia săracului şi a gătit-o pentru omul care venise la el.<br/>


text:
Atunci David s-a aprins foarte tare de mânie împotriva acestui om şi a zis lui Natan: Viu este Domnul că omul care a făcut lucrul acesta este vrednic de moarte!<br/>


text:
Şi Natan a zis lui David: Tu eşti omul acela! Aşa vorbeşte Domnul Dumnezeul lui Israel: Eu te-am uns rege peste Israel şi te-am scăpat din mâna lui Saul;<br/>


text:
te-am făcut stăpân peste casa stăpânului tău, am pus la sânul tău soţiile stăpânului tău şi ţi-am dat casa lui Israel şi a lui Iuda. Şi dacă ar fi fost prea puţin, aş mai fi adăugat altele la toate acestea.<br/>


text:
De ce dar ai dispreţuit tu Cuvântul Domnului şi ai făcut ce este rău în ochii Lui? Ai lovit cu sabia pe Urie, hetitul, ai luat pe soţia lui ca să fie soţia ta şi l-ai omorât cu sabia fiilor lui Amon.<br/>


text:
Acum niciodată nu se va depărta sabia din casa ta, pentru că M-ai dispreţuit şi pentru că ai luat de soţie pe soţia lui Urie, hetitul.<br/>


text:
Aşa vorbeşte Domnul: Iată, din casa ta voi ridica răul împotriva ta şi voi lua, sub ochii tăi, pe soţiile tale şi le voi da aproapelui tău, care se va culca cu soţiile tale în faţa soarelui acestuia.<br/>


text:
Căci ai lucrat pe ascuns; Eu însă voi face lucrul acesta în faţa întregului Israel şi în faţa soarelui.<br/>


text:
Atunci David a zis lui Natan:<br/>Am păcătuit împotriva Domnului! Şi Natan a zis lui David: Domnul îţi iartă păcatul; nu vei muri.<br/>


text:
Dar, pentru că prin fapta aceasta ai dat mare ocazie duşmanilor Domnului să rostească blasfemii, copilul care ţi s-a născut va muri.<br/>


text:
Şi Natan a plecat acasă. Domnul a lovit copilul pe care soţia lui Urie îl născuse lui David şi a fost grav bolnav.<br/>


text:
David s-a rugat lui Dumnezeu pentru copil; şi David a postit şi s-a dus acasă, şi toată noaptea a stat culcat pe pământ.<br/>


text:
Bătrânii casei s-au sculat şi s-au dus la el ca să-l ridice de pe pământ; dar el n-a vrut şi nici n-a mâncat nimic cu ei.<br/>


text:
Şi în ziua a şaptea copilul a murit. Slujitorii lui David s-au temut să-i spună că a murit copilul, căci ei ziceau: Iată, când copilul încă mai trăia, i-am vorbit şi nu ne-a ascultat glasul. Cum să-i spunem dar că a murit copilul, căci s-ar întrista si mai mult?<br/>


text:
Dar când David a văzut că slujitorii lui vorbeau în şoaptă unul cu altul, a înţeles că murise copilul. David a zis slujitorilor lui: A murit copilul? Şi ei au zis: A murit.<br/>


text:
Atunci David s-a sculat de la pământ, s-a spălat şi s-a uns, şi şi-a schimbat hainele; apoi s-a dus în Casa Domnului şi s-a închinat. După aceea a venit în casa lui şi, când a cerut, ei au pus înaintea lui mâncare şi el a mâncat.<br/>


text:
Slujitorii lui i-au zis: Ce înseamnă ceea ce faci? Când trăia copilul, posteai şi plângeai pentru el, dar acum, când copilul a murit, te scoli şi mănânci.<br/>


text:
Şi el a zis: Când trăia copilul, posteam şi plângeam, căci îmi ziceam: Cine ştie, poate că Domnul Se va îndura de mine şi va lăsa copilul în viaţă.<br/>


text:
Dar acum el a murit; de ce să mai postesc? Oare pot eu să-l aduc înapoi? Eu mă voi duce la el, dar el nu se va întoarce la mine.<br/>


text:
David a mângâiat pe soţia lui Bat-Şeba, şi a intrat la ea şi s-a culcat cu ea. Ea a născut un fiu şi el i-a pus numele Solomon. Iar pe acesta Domnul l-a iubit.<br/>


text:
El l-a încredinţat în mâna profetului Natan, şi Natan i-a pus numele Iedidia (Preaiubitul Domnului), pentru Domnul.<br/>


text:
Şi Ioab a trimis mesageri la David şi a zis: Am luptat împotriva Rabei şi am luat cetatea apelor.<br/>


text:
Acum strânge poporul rămas, aşază-ţi tabăra împotriva cetăţii si ia-o tu, ca să n-o iau eu şi cetatea să fie chemată după numele meu.<br/>


text:
Şi el a luat coroana de pe capul regelui ei; greutatea acesteia era de un talant de aur, cu pietrele preţioase. Au pus-o pe capul lui David, care a mai luat o foarte mare pradă din cetate.<br/>


text:
Şi pe poporul din ea l-a scos şi l-a trecut prin ferăstraie, prin grape de fier şi securi de fier, şi i-a pus să treacă prin cuptoarele de cărămizi; aşa a făcut tuturor cetăţilor fiilor lui Amon. Apoi David şi tot poporul s-au întors la Ierusalim.<br/>


text:
După aceea, Absalom, fiul lui David, a avut o soră foarte frumoasă, care se numea Tamar; şi Amnon, fiul lui David, a iubit-o.<br/>


text:
Şi Amnon era atât de chinuit din cauza surorii lui, Tamar încât s-a îmbolnăvit, pentru că ea era fecioară, şi îi venea greu lui Amnon să-i facă ceva.<br/>


text:
Dar Amnon avea un prieten, al cărui nume era Ionadab, fiul lui Şimea, fratele lui David; şi Ionadab era un om foarte şiret.<br/>


text:
Şi el a zis lui Amnon: De ce te usuci tu, fiul regelui, zi după zi? Nu vrei să-mi spui? Amnon i-a răspuns: Iubesc pe Tamar, sora fratelui meu Absalom.<br/>


text:
Ionadab i-a zis: Culcă-te în pat şi fă-te că eşti bolnav. Când va veni tatăl tău să te vadă, să-i zici: Dă voie, te rog, surorii mele Tamar să vină să-mi dea să mănânc; să pregătească mâncarea înaintea ochilor mei, ca s-o văd şi să mănânc din mâna ei.<br/>


text:
Amnon s-a culcat şi s-a prefăcut că este bolnav; când a venit regele să-l vadă, Amnon a zis regelui: Permite, te rog, surorii mele Tamar să vină şi să facă două turte înaintea ochilor mei şi să le mănânc din mâna ei.<br/>


text:
Şi David a trimis după Tamar la casa ei, zicând: Du-te la casa fratelui tău Amnon şi pregăteşte-i de mâncare.<br/>


text:
Tamar s-a dus la casa fratelui ei Amnon, care era culcat. Şi ea a luat plămădeală, a frământat-o şi a pregătit turte înaintea ochilor lui, şi le-a copt;<br/>


text:
ea a luat apoi tigaia şi le-a răsturnat înaintea lui, dar Amnon n-a vrut să mănânce. Şi Amnon a zis: Să iasă toată lumea afară. Şi toată lumea a ieşit afară de la el.<br/>


text:
Atunci Amnon a zis Tamarei: Adu-mi mâncarea în cameră şi o voi mânca din mâna ta. Tamar a luat turtele pe care le făcuse şi le-a dus în cameră la fratele ei Amnon.<br/>


text:
Dar ea i-a răspuns: Nu, fratele meu, nu mă necinsti, căci nu se face aşa în Israel; nu face acest lucru ruşinos!<br/>


text:
Căci unde mi-aş putea duce ruşinea? Şi tu vei trece drept un nebun în Israel. Şi acum, te rog, vorbeşte cu regele, pentru că el nu se va împotrivi să fiu a ta.<br/>


text:
Dar el n-a vrut să asculte de glasul ei; şi fiind mai puternic decât ea, a obligat-o şi s-a culcat cu ea.<br/>


text:
Apoi Amnon a urât-o cu o ură foarte mare; căci ura cu care a urât-o a fost mai mare decât dragostea cu care a iubit-o. Şi Amnon i-a zis: Scoală-te şi du-te!<br/>


text:
Şi ea i-a zis: Nu, căci răul acesta de a mă alunga este mai mare decât celălalt pe care mi l-ai făcut. Dar el n-a vrut s-o asculte.<br/>


text:
Atunci el a chemat pe slujitorul lui care-l slujea şi i-a zis: Alungă această femeie de la mine şi încuie uşa după ea!<br/>


text:
Ea purta o rochie pestriţă; căci cu asemenea haine erau îmbrăcate fiicele regelui, atâta timp cât erau fecioare. Slujitorul lui a scos-o afară şi a încuiat uşa după ea.<br/>


text:
Atunci Tamar şi-a pus cenuşă în cap şi şi-a sfâşiat rochia cea pestriţă care era pe ea; şi-a pus mâna în cap şi a plecat plângând cu amar.<br/>


text:
Atunci fratele ei Absalom i-a zis: A fost fratele tău Amnon cu tine? Acum, sora mea, taci, căci el este fratele tău; nu pune lucrul acesta la inimă. Şi Tamar, nemângâiată, a rămas în casa fratelui ei Absalom.<br/>


text:
Dar Absalom n-a vorbit cu Amnon, fratele său, nici bine, nici rău; dar Absalom a început să-l urască pe Amnon pentru că necinstise pe sora lui, Tamar.<br/>


text:
Şi după doi ani, Absalom avea tunsul oilor la Baal-Haţor, lângă Efraim;şi Absalom a invitat pe toţi fiii regelui.<br/>


text:
Şi Absalom a venit la rege şi a zis: Iată, slujitorul tău are acum tunsul oilor; să vină, te rog, regele şi slujitorii lui la slujitorul tău.<br/>


text:
Şi regele a zis lui Absalom: Nu, fiul meu, nu vom merge toţi, ca să nu-ţi fim o povară. Absalom a mai insistat, dar David n-a vrut să meargă, ci l-a binecuvântat.<br/>


text:
Atunci Absalom a zis: Dacă nu, te rog, dă voie măcar fratelui meu Amnon să meargă cu noi. Şi regele i-a zis: De ce să meargă el cu tine?<br/>


text:
Dar Absalom a insistat pe lângă el, şi el a dat voie lui Amnon şi tuturor fiilor regelui să meargă cu el.<br/>


text:
Absalom a poruncit slujitorilor lui, zicând: Luaţi seama când inima lui Amnon se va înveseli de vin şi când vă voi zice: Loviţi pe Amnon!, atunci să-l omorâţi. Nu vă temeţi; oare nu eu v-am poruncit? Fiţi tari şi viteji!<br/>


text:
Şi slujitorii lui Absalom au făcut lui Amnon cum le poruncise Absalom. Atunci toţi fiii regelui s-au sculat, a încălecat fiecare pe catârul lui şi au fugit.<br/>


text:
Pe când erau încă pe drum, a ajuns vestea la David, zicând: Absalom a ucis pe toţi fiii regelui şi n-a rămas nici unul din ei.<br/>


text:
Atunci regele s-a sculat, şi-a rupt hainele şi s-a culcat pe pământ, şi toţi slujitorii lui au stat împrejurul lui cu hainele rupte.<br/>


text:
Şi Ionadab, fiul lui Şimea, fratele lui David, a răspuns şi a zis: Să nu zică domnul meu că ei au omorât pe toţi tinerii, fiii regelui, pentru că numai Amnon este mort. Căci lucrul acesta a fost plănuit prin gura lui Absalom din ziua când Amnon a necinstit pe sora lui, Tamar.<br/>


text:
Şi acum să nu pună domnul meu, regele, lucrul acesta pe inima lui, zicând: Toţi fiii regelui au murit, pentru că numai Amnon a murit.<br/>


text:
Absalom a fugit. Şi tânărul care era de strajă a ridicat ochii şi s-a uitat şi iată, mult popor venea pe drumul dinapoia lui, din partea dinspre munte.<br/>


text:
Şi pe când sfârşea el de vorbit, iată, au venit fiii regelui, şi-au ridicat glasurile şi au plâns; şi regele şi toţi slujitorii lui au plâns cu amar.<br/>


text:
Dar Absalom a fugit şi s-a dus la Talmai, fiul lui Amihur, regele Gheşurului. Şi David îşi plângea fiul în fiecare zi.<br/>


text:
Şi regele David dorea mult să meargă la Absalom; căci se consolase în privinţa lui Amnon, din moment ce acesta murise.<br/>


text:
Şi Ioab a trimis la Tecoa şi a adus de acolo pe o femeie înţeleaptă şi i-a zis: Prefă-te că plângi şi îmbracă-te în haine de doliu; nu te unge cu untdelemn, ci fii ca o femeie care plânge de mult timp după un mort.<br/>


text:
Şi când femeia din Tecoa i-a vorbit regelui, a căzut cu faţa la pământ, s-a închinat şi a zis: Rege, ajută-mă!<br/>


text:
Roaba ta avea doi fii, amândoi s-au certat pe câmp şi n-a fost nimeni să-i despartă, aşa că unul l-a lovit pe celălalt şi l-a omorât.<br/>


text:
Şi iată, toată familia s-a ridicat împotriva roabei tale, zicând: Dă-ni-l pe cel care a nimicit pe fratele său, ca să-l omoram pentru viaţa fratelui său, pe care l-a ucis; vrem să nimicim chiar şi pe moştenitor! Astfel ei vor să stingă şi tăciunele care mi-a mai rămas, ca să nu lase soţului meu nici nume, nici urmaş pe faţa pământului,<br/>


text:
Şi femeia din Tecoa a zis regelui: Asupra mea, rege, domnul meu, şi asupra casei tatălui meu să fie vina, dar regele şi tronul lui să fie nevinovat.<br/>


text:
Regele a zis: Dacă va vorbi cineva împotriva ta, adu-l la mine, şi nu se va mai atinge de tine.<br/>


text:
Şi ea a zis: Să-şi aducă regele aminte de Domnul Dumnezeul tău, pentru ca răzbunătorul sângelui să nu continue să nimicească, şi să nu-mi nimicească fiul. Şi el a zis: Viu este Domnul că nici un fir de păr din capul fiului tău nu va cădea la pământ!<br/>


text:
Atunci femeia a zis: Te rog, dă voie roabei tale să vorbească un cuvânt domnului meu, regele. Şi el a zis: Vorbeşte!<br/>


text:
Şi femeia a zis: De ce ai plănuit un astfel de lucru împotriva poporului lui Dumnezeu? Căci regele spune cuvântul acesta ca unul care este vinovat, pentru că regele nu aduce înapoi pe cel ce este alungat.<br/>


text:
Căci noi negreşit vom muri şi vom fi ca nişte ape vărsate pe pământ, care nu mai pot fi adunate laolaltă. Totuşi Dumnezeu nu ia viaţa, ci plănuieşte mijloace ca fugarii să nu rămână alungaţi dinaintea Lui.<br/>


text:
Şi acum, dacă am venit să spun aceste lucruri regelui, domnului meu, este pentru că poporul m-a înspăimântat. Şi roaba ta a zis: Voi vorbi acum regelui; poate că regele va face după spusele roabei sale.<br/>


text:
Căci regele va asculta şi va scăpa pe roaba sa din mâna omului care caută să ne nimicească, pe mine şi pe fiul meu, din moştenirea lui Dumnezeu.<br/>


text:
Apoi roaba ta a zis: Cuvântul domnului meu, regele, să-mi dea odihnă. Căci domnul meu, regele, este ca un înger al lui Dumnezeu, gata să audă binele şi răul. Şi Domnul Dumnezeul tău să fie cu tine.<br/>


text:
Atunci regele a răspuns şi a zis femeii: Te rog să nu-mi ascunzi nimic din ce te voi întreba. Şi femeia a zis: Să vorbească domnul meu, regele!<br/>


text:
Şi regele a zis: Este mâna lui Ioab cu tine în toate acestea? Şi femeia a răspuns şi a zis: Viu este sufletul tău, domnul meu, regele, că nimeni nu se poate abate nici la dreapta, nici la stânga de la tot ce a vorbit domnul meu, regele, într-adevăr, robul tău Ioab mi-a poruncit, şi el a pus în gura roabei tale toate aceste cuvinte;<br/>


text:
ca să schimbe înfăţişarea lucrurilor, a făcut robul tău Ioab lucrul acesta. Dar domnul meu are înţelepciune, ca înţelepciunea îngerului lui Dumnezeu, ca să cunoască tot ce este pe pământ.<br/>


text:
Şi regele a zis lui Ioab: Iată, vreau să fac lucrul acesta; du-te deci şi adu-l înapoi pe tânărul Absalom!<br/>


text:
Ioab a căzut cu faţa la pământ, s-a închinat şi a mulţumit regelui. Şi Ioab a zis: Astăzi robul tău cunoaşte că am căpătat trecere înaintea ta, rege, domnul meu, fiindcă regele a lucrat după cuvântul robului său.<br/>


text:
Dar regele a zis: Să se ducă la casa lui şi să nu-mi vadă faţa. Absalom s-a dus la casa lui şi n-a văzut faţa regelui.<br/>


text:
Şi în tot Israelul nu era bărbat atât de lăudat ca Absalom în privinţa frumuseţii lui; din talpa piciorului până în creştetul capului, n-avea nici un cusur.<br/>


text:
Şi când îşi tundea capul – căci sil tundea în fiecare an, pentru că părul îi era greu – greutatea părului de pe capul lui era de două sute de sicii, după greutatea regelui.<br/>


text:
Şi lui Absalom i s-au născut trei fii şi o fiică, al cărei nume a fost Tamar; ea a fost o femeie frumoasă la chip.<br/>


text:
Apoi Absalom a trimis după Ioab, ca să-l trimită la rege, dar el n-a venit. A trimis a doua oară, dar el tot n-a venit.<br/>


text:
Atunci Absalom a zis slujitorilor săi: Vedeţi, ogorul lui Ioab este lângă al meu; are orz pe el: duceţi-vă şi daţi-i foc. Şi slujitorii lui Absalom au incendiat câmpul.<br/>


text:
Atunci Ioab s-a sculat şi s-a dus la Absalom acasă şi i-a zis: De ce au dat foc slujitorii tăi câmpului meu?<br/>


text:
Şi Absalom a zis lui Ioab: Iată, eu am trimis după tine, zicând: Vino aici, ca să te trimit la rege şi să zici: De ce m-am întors din Gheşur? Mi-ar fi fost mai bine să fiu tot acolo! Acum vreau să văd faţa regelui şi dacă este vreo nelegiuire în mine, să mă omoare.<br/>


text:
Ioab a venit la rege şi i-a spus lucrul acesta. Regele a chemat pe Absalom şi el a venit la rege şi s-a închinat până la pământ înaintea regelui, şi regele a sărutat pe Absalom.<br/>


text:
După aceea, Absalom şi-a pregătit care şi cai, şi cincizeci de oameni care alergau înaintea lui.<br/>


text:
Absalom se scula dis-de-dimineaţă şi stătea la marginea drumului, la poartă. Şi ori de câte ori avea cineva vreo neînţelegere şi venea la rege pentru judecată, Absalom îl chema şi zicea: Din ce cetate eşti? Şi el îi zicea: Robul tău este din una din cetăţile lui Israel.<br/>


text:
Şi Absalom îi zicea: Iată, cauza ta este bună şi dreaptă, dar nu este nimeni care să te asculte din partea regelui.<br/>


text:
Şi Absalom îi mai zicea: O, dacă m-ar pune pe mine judecător în ţară! La mine ar putea să vină orice om care ar avea o neînţelegere şi o judecată, şi i-aş face dreptate!<br/>


text:
Absalom se purta aşa cu toţi aceia din Israel care veneau la rege pentru judecată; şi Absalom câştiga inima bărbaţilor din Israel.<br/>


text:
Şi după ce s-au împlinit patruzeci de ani, Absalom a zis regelui: Dă-mi voie să mă duc la Hebron ca să împlinesc un jurământ pe care l-am făcut Domnului.<br/>


text:
Căci robul tău a făcut un jurământ pe când locuiam la Gheşur în Siria, zicând: Dacă mă va aduce Domnul înapoi la Ierusalim, atunci voi sluji Domnului.<br/>


text:
Şi Absalom a trimis spioni în toate seminţiile lui Israel, zicând: Când veţi auzi sunetul trompetei, să ziceţi: Absalom domneşte la Hebron!<br/>


text:
Şi cu Absalom au mers două sute de oameni din Ierusalim, care au fost chemaţi şi s-au dus, nevinovaţi, fără să ştie nimic.<br/>


text:
Şi pe când aducea jertfele, Absalom a trimis după Ahitofel, ghilonitul, consilierul lui David, din cetatea sa Ghilo. Conspiraţia devenea puternică, pentru că poporul se aduna în număr tot mai mare de partea lui Absalom.<br/>


text:
Cineva a venit şi a dat de ştire lui David, zicând: Inima oamenilor din Israel s-a întors spre Absalom.<br/>


text:
Şi David a zis tuturor slujitorilor lui care erau cu el la Ierusalim: Sculaţi-vă şi să fugim, căci nu vom scăpa dinaintea lui Absalom! Grăbiţi-vă de plecare, altfel ne ia prin surprindere şi va aduce nenorocirea peste noi, şi va trece cetatea prin ascuţişul săbiei!<br/>


text:
Slujitorii regelui au zis regelui: Iată, slujitorii tăi sunt gata să facă tot ce va porunci domnul nostru regele.<br/>


text:
Şi regele a ieşit şi toată casa lui îl urma. Dar regele a lăsat zece concubine ca să întreţină casa.<br/>


text:
Toţi slujitorii lui au trecut pe lângă el; şi toţi cheretiţii, toţi peletiţii şi toţi gătiţii, în număr de şase sute de bărbaţi, care l-au urmat din Gat, au trecut înaintea regelui.<br/>


text:
Atunci regele a zis lui Itai din Gat: De ce vrei să mergi şi tu cu noi? Întoarce-te şi rămâi cu regele, căci eşti străin şi ai fost luat din ţara ta.<br/>


text:
Numai ieri ai venit, şi astăzi să te fac să rătăceşti cu noi încoace şi încolo, când nici eu însumi nu ştiu unde mă duc! Întoarce-te şi ia pe fraţii tăi cu tine; îndurarea şi credincioşia să fie cu tine.<br/>


text:
Şi Itai a răspuns regelui, şi a zis: Viu este Domnul şi viu este domnul meu regele, că în locul unde va fi domnul meu regele, fie ca să moară, fie ca să trăiască, acolo va fi şi robul tău.<br/>


text:
Atunci David a zis lui Itai: Du-te şi treci! Şi Itai din Gat a trecut înainte cu toţi oamenii lui şi cu toţi copiii care erau cu el.<br/>


text:
Şi toată ţara plângea cu glas tare, şi tot poporul a trecut. Regele a trecut apoi şi el pârâul Chedron şi tot poporul a trecut pe drumul care duce în deşert.<br/>


text:
Şi iată, Ţadoc era şi el acolo, şi toţi leviţii împreună cu el, purtând chivotul legământului lui Dumnezeu. Au aşezat jos chivotul lui Dumnezeu, şi Abiatar se urca, în timp ce tot poporul termina de ieşit din cetate.<br/>


text:
Regele a zis lui Ţadoc: Du înapoi în cetate chivotul lui Dumnezeu! Dacă voi căpăta trecere înaintea Domnului, mă va aduce înapoi şi mă va lăsa să văd chivotul şi locaşul Lui.<br/>


text:
Dar dacă va zice: Nu găsesc plăcere în tine, iată, aici sunt, să-mi facă după cum este bine înaintea Lui.<br/>


text:
Şi regele a mai zis preotului Ţadoc: Nu eşti tu un văzător? Întoarce-te în pace în cetate, cu fiul tău Ahimaaţ, şi cu Ionatan, Ciul lui Abiatar, cei doi fii ai voştri.<br/>


text:
David a urcat Muntele Măslinilor. Urca plângând şi cu capul acoperit, şi mergea desculţ. Şi tot poporul care era cu el şi-a acoperit fiecare capul şi urcau plângând.<br/>


text:
Au venit şi au spus lui David: Ahitofel este printre conspiratori împreună cu Absalom. Şi David a zis: Doamne, Te rog, zădărniceşte sfaturile lui Ahitofel!<br/>


text:
Când David a ajuns în vârf, unde s-a închinat înaintea lui Dumnezeu, iată că i-a ieşit înainte Huşai, architul, cu hainele rupte şi cu capul presărat cu ţărână.<br/>


text:
Dar dacă te vei întoarce în cetate şi vei zice lui Absalom: Voi fi robul tău, rege, aşa cum am fost înainte robul tatălui tău, dar acum voi fi robul tău, atunci vei nimici pentru mine sfaturile lui Ahitofel.<br/>


text:
Oare nu vor fi acolo cu tine preoţii Ţadoc şi Abiatar? Tot ce vei afla din casa regelui, spune preoţilor Ţadoc şi Abiatar.<br/>


text:
Iată, acolo cu ei sunt cei doi fii ai lor, Ahimaaţ, fiul lui Ţadoc, şi Ionatan, fiul lui Abiatar. Trimite-mi prin ei tot ce vei afla.<br/>


text:
Când David trecuse puţin dincolo de vârful muntelui, iată, Ţiba, slujitorul lui Mefiboşet, a venit înaintea lui cu doi măgari înşeuaţi, pe care erau două sute de pâini, o sută de turte de stafide, o sută de bucăţi de fructe de vară şi un burduf de vin.<br/>


text:
Şi regele a zis lui Ţiba: Ce vrei să faci cu acestea? Şi Ţiba a răspuns: Măgarii sunt pentru casa regelui, ca să-i călărească, pâinile şi fructele uscate pentru hrana tinerilor şi vinul este ca să-l bea oricine va fi obosit în deşert.<br/>


text:
Şi regele a zis: Unde este fiul stăpânului tău? Şi Ţiba a zis regelui: Iată, el a rămas la Ierusalim, căci a zis: Astăzi casa lui Israel îmi va înapoia împărăţia tatălui meu.<br/>


text:
Atunci regele a zis lui Ţiba: Iată, tot ce este al lui Mefiboşet este al tău. Şi Ţiba a zis: Mă închin cu umilinţă înaintea ta; fă să capăt trecere înaintea ta, domnul meu, regele!<br/>


text:
Şi când regele David ajunsese până la Bahurim, iată, de acolo a ieşit un om din familia şi din casa lui Saul, numit Şimei, fiul lui Ghera. El înainta blestemând.<br/>


text:
Şi a aruncat cu pietre după David şi după toţi slujitorii regelui David, în timp ce tot poporul şi toţi vitejii stăteau la dreapta şi la stânga regelui.<br/>


text:
Domnul face să cadă asupra ta pedeapsa pentru tot sângele casei lui Saul, în locul căruia ai domnit tu; şi Domnul a dat regatul în mâinile fiului tău Absalom. Şi iată, acum eşti nenorocit, căci eşti un om al sângelui!<br/>


text:
Atunci Abişai, fiul Ţeruiei, a zis regelui: De ce blestemă acest câine mort pe domnul meu regele? Lasă-mă, te rog, să mă duc Să-i tai capul.<br/>


text:
Dar regele a zis: Ce aveţi voi de a face cu mine, fiii Ţeruiei? Dacă el blestemă şi dacă Domnul i-a zis: Blestemă-l pe David, atunci cine va putea zice: De ce faci asta?<br/>


text:
Şi David a zis lui Abişai şi tuturor slujitorilor lui: Iată, fiul meu, care a ieşit din trupul meu, caută să-mi ia viaţa, cu cât mai mult deci beniamitul acesta? Lăsaţi-l să blesteme, căci Domnul i-a zis.<br/>


text:
David şi oamenii lui şi-au văzut de drum. Şimei mergea pe coasta muntelui, în dreptul lui David şi, mergând, blestema, arunca pietre după el şi vântura ţărână.<br/>


text:
Când Huşai, architul, prietenul lui David, a ajuns la Absalom, Huşai a zis lui Absalom: Trăiască regele! Trăiască regele!<br/>


text:
Şi Absalom a zis lui Huşai: Aceasta este dragostea ta faţă de prietenul tău? De ce nu te-ai dus cu prietenul tău?<br/>


text:
Şi Huşai a zis lui Absalom: Pentru că vreau să fiu al aceluia pe care Domnul şi tot poporul acesta şi toţi bărbaţii lui Israel l-au ales, şi cu el vreau să rămân.<br/>


text:
Şi de altfel, cui îi voi sluji? Nu fiului său? Cum am slujit tatălui tău, aşa îţi voi sluji şi ţie.<br/>


text:
Şi Ahitofel a zis lui Absalom: Intră la concubinele tatălui tău, pe care le-a lăsat pentru paza casei; astfel tot Israelul va auzi că eşti urât de tatăl tău. Atunci mâinile tuturor celor care sunt cu tine se vor întări.<br/>


text:
Au întins deci pe acoperişul casei un cort pentru Absalom, şi Absalom a intrat la concubinele tatălui său înaintea întregului Israel.<br/>


text:
Şi sfatul lui Ahitofel, pe care l-a dat în acele zile, avea tot atâta putere ca şi când ar fi întrebat Cuvântul lui Dumnezeu. Aşa erau privite toate sfaturile lui Ahitofel, atât de David, cât şi de Absalom.<br/>


text:
Ahitofel a mai zis lui Absalom: Lasă-mă, te rog, să aleg douăsprezece mii de bărbaţi şi mă voi scula şi voi urmări pe David chiar în noaptea aceasta.<br/>


text:
Şi mă voi arunca asupra lui când va fi obosit şi cu mâinile slăbite, îl voi înspăimânta şi tot poporul care este cu el va fugi. Atunci îl voi ucide numai pe rege,<br/>


text:
şi voi aduce înapoi la tine pe tot poporul; moartea omului pe care-l urmăreşti va face ca toţi să se întoarcă; şi tot poporul va fi în pace.<br/>


text:
Huşai a venit la Absalom şi Absalom i-a vorbit, zicând: Ahitofel a vorbit în felul acesta; să facem după sfatul său? Dacă nu, vorbeşte tu.<br/>


text:
Căci, a zis Huşai, tu cunoşti vitejia tatălui tău şi a oamenilor lui; sunt înfuriaţi ca o ursoaică de pe câmp, căreia i s-au răpit puii. Tatăl tău este un războinic şi nu va sta noaptea cu poporul.<br/>


text:
Negreşit, acum s-a ascuns undeva în vreo peşteră sau în vreun alt loc. Şi se va întâmpla că dacă el îi va bate la primul atac, oricine va auzi, va zice: Poporul care a urmat pe Absalom a fost învins!<br/>


text:
Atunci şi cel mai viteaz, chiar dacă ar fi avut o inimă de leu, se va înspăimânta; căci tot Israelul ştie că tatăl tău este un viteaz şi că are nişte viteji cu el.<br/>


text:
De aceea, eu te sfătuiesc să aduni în jurul tău tot Israelul, de la Dan până la Beer-Şeba, o mulţime ca nisipul de pe marginea mării. Şi tu însuţi să mergi la luptă.<br/>


text:
Şi noi vom veni la el în unul din locurile unde se poate găsi, vom cădea asupra lui cum cade roua pe pământ; şi nu va scăpa nici el şi nici vreunul din bărbaţii care sunt cu el.<br/>


text:
Şi dacă se va retrage în vreo cetate, atunci tot Israelul va aduce funii la cetatea aceea şi o vom trage în pârâu, până nu va mai rămâne nici o pietricică din ea.<br/>


text:
Absalom şi toţi oamenii lui Israel au zis: Sfatul lui Huşai architul este mai bun decât sfatul lui Ahitofel. Căci Domnul a hotărât să zădărnicească sfatul cel bun al lui Ahitofel, pentru ca Domnul să aducă nenorocirea asupra lui Absalom.<br/>


text:
Atunci Huşai a zis preoţilor Ţadoc şi Abiatar: Iată cum i-a sfătuit Ahitofel pe Absalom şi pe bătrânii lui Israel şi iată cum i-am sfătuit eu.<br/>


text:
Acum, trimiteţi imediat şi spuneţi lui David, zicând: Nu sta noaptea aceasta în câmpiile deşertului, ci du-te mai departe, ca nu cumva regele şi tot poporul care este cu el să fie nimicit.<br/>


text:
Ionatan şi Ahimaaţ stăteau lângă fântâna En-Roguel, căci ei nu îndrăzneau să se arate intrând în cetate, şi o slujitoare se ducea şi le spunea totul, iar ei se duceau şi spuneau regelui David.<br/>


text:
Dar un băiat i-a văzut şi a spus lui Absalom. Ei au plecat degrabă şi au venit la casa unui om din Bahurim, care avea o fântână în curte; şi s-au coborât în ea.<br/>


text:
Femeia a luat o învelitoare, a întins-o peste gura fântânii şi a împrăştiat boabe măcinate deasupra, ca să nu se ştie nimic.<br/>


text:
Slujitorii lui Absalom au intrat în casă la femeia aceasta şi au zis: Unde sunt Ahimaaţ şi Ionatan? Şi femeia le-a zis: Au trecut pârâul. Şi când au căutat şi nu i-au găsit, s-au întors la Ierusalim.<br/>


text:
Şi după plecarea lor, Ahimaaţ şi Ionatan au ieşit din fântână şi s-au dus să spună regelui David, şi au zis lui David: Sculaţi-vă şi treceţi repede apa, căci aşa şi aşa a sfătuit Ahitofel împotriva voastră.<br/>


text:
David şi tot poporul care era cu el s-au sculat şi au trecut Iordanul. Până la lumina zilei nu rămăsese om care să nu fi trecut Iordanul.<br/>


text:
Când a văzut Ahitofel că sfatul lui n-a fost urmat, a pus şaua pe măgar şi a plecat acasă în cetatea lui, şi-a pus casa în rânduială şi s-a spânzurat; astfel a murit şi a fost îngropat în mormântul tatălui său.<br/>


text:
Şi Absalom a pus pe Amasa în fruntea armatei în locul lui Ioab. Şi Amasa era fiul unui om numit Itra, un israelit, care intrase la Abigail, fiica lui Nahaş şi sora Ţeruiei, mama lui Ioab.<br/>


text:
Când a ajuns David la Mahanaim, Şobi, fiul lui Nahaş, din Raba fiilor lui Amon, Machir, fiul lui Amiel din Lodebar, şi Barzilai, galaaditul din Roghelim,<br/>


text:
miere, unt, oi şi brânză de vacă, pentru David şi pentru poporul care era cu el, ca să mănânce; căci ziceau: În deşert poporul este flămând, obosit, şi însetat.<br/>


text:
David a numărat poporul care era cu el şi a stabilit conducători peste mii şi conducători peste sute.<br/>


text:
Şi David a trimis o treime din popor sub conducerea lui Ioab, o treime sub conducerea lui Abişai, fiul Ţeruiei, fratele lui Ioab, şi o treime sub conducerea lui Itai gătitul. Şi regele a zis poporului: Voi merge şi eu cu voi.<br/>


text:
Dar poporul a răspuns: Tu nu vei merge cu noi; căci dacă noi vom fugi, lor nu le va păsa de noi şi chiar dacă jumătate din noi ar muri, lor tot nu le va păsa de noi. Tu însă faci cât zece mii dintre noi. Aşadar, este mai bine ca tu să ne vii în ajutor din cetate.<br/>


text:
Regele le-a zis: Voi face tot ceea ce credeţi voi că este cel mai bine. Şi regele a stat lângă poartă şi tot poporul a ieşit cu sutele şi cu miile.<br/>


text:
Şi regele a poruncit lui Ioab, lui Abişai şi lui Itai, zicând: Purtaţi-vă, de dragul meu, blând cu tânărul Absalom! Şi tot poporul a auzit porunca regelui dată tuturor conducătorilor lui cu privire la Absalom.<br/>


text:
Şi acolo poporul lui Israel a fost bătut de slujitorii lui David, şi a fost o mare înfrângere în ziua aceea, douăzeci de mii de bărbaţi.<br/>


text:
Şi de acolo lupta s-a întins peste toată ţara; şi în ziua aceea pădurea a mâncat mai mult popor decât a mâncat sabia.<br/>


text:
S-a întâmplat că Absalom s-a întâlnit cu slujitorii lui David. Căci Absalom călărea pe măgarul lui, şi măgarul a intrat sub ramurile groase ale unui stejar uriaş. Şi capul lui Absalom a fost prins de stejar, aşa că a rămas spânzurat între cer şi pământ, iar măgarul care fusese sub el a mers mai departe.<br/>


text:
Un om, văzând lucrul acesta, a spus lui Ioab şi a zis: Iată, am văzut pe Absalom agăţat într-un stejar.<br/>


text:
Şi Ioab a zis omului care i-a spus ştirea aceasta: Dacă l-ai văzut, de ce nu l-ai lovit acolo la pământ? Ţi-aş fi dat zece sicii de argint şi un brâu.<br/>


text:
Dar omul a zis lui Ioab: Chiar dacă aş cântări în mâna mea o mie de sicii de argint, tot nu mi-aş întinde mâna împotriva fiului regelui; căci regele ţi-a poruncit în auzul nostru ţie şi lui Abişai şi lui Itai, zicând: Să vă feriţi să vă atingeţi careva de tânărul Absalom!<br/>


text:
Altminteri, aş fi făcut o mişelie chiar împotriva vieţii mele. Căci nimic nu rămâne ascuns înaintea regelui şi tu însuţi ai fi stat împotriva mea.<br/>


text:
Ioab a zis: Nu voi pierde timpul aici cu tine. Şi a luat trei săgeţi în mână şi le-a înfipt în inima lui Absalom, care mai trăia încă în mijlocul stejarului.<br/>


text:
Şi zece tineri, care purtau armele lui Ioab, au înconjurat pe Absalom, l-au lovit şi l-au omorât.<br/>


text:
Ioab a sunat apoi din trompetă şi poporul s-a întors din urmărirea lui Israel, căci Ioab ţinea piept poporului.<br/>


text:
Ei au luat pe Absalom, l-au aruncat într-o groapă mare din pădure şi au ridicat peste el o grămadă foarte mare de pietre. Şi tot Israelul a fugit, fiecare în cortul lui.<br/>


text:
În timpul vieţii lui, Absalom îşi ridicase un stâlp de aducere-aminte în Valea Regelui, căci zicea: N-am nici un fiu prin care să se poată păstra spre amintire numele meu. Şi el a numit stâlpul cu numele său, care şi astăzi se cheamă stâlpul lui Absalom.<br/>


text:
Şi Ahimaaţ, fiul lui Ţadoc, a zis: Lasă-mă să alerg şi să duc regelui vestea că Domnul l-a scăpat din mâna duşmanilor lui.<br/>


text:
Dar Ioab i-a zis: Nu tu eşti omul care să duci veşti astăzi, vei duce veşti altă dată; astăzi nu vei duce veşti, pentru că fiul regelui a murit.<br/>


text:
Şi Ioab a zis lui Cuşi: Du-te! Spune regelui ce ai văzut! Şi Cuşi s-a închinat înaintea lui Ioab şi a alergat.<br/>


text:
Ahimaaţ, fiul lui Ţadoc, a zis iarăşi lui Ioab: Orice s-ar întâmpla, lasă-mă să alerg după Cuşi. Şi Ioab a zis: De ce vrei să alergi, fiule, din moment ce nu este nici o veste pentru tine?<br/>


text:
Orice s-ar întâmpla, a zis el, lasă-mă să alerg. Şi Ioab i-a zis: Aleargă! Atunci Ahimaaţ a alergat pe drumul câmpiei şi l-a întrecut pe Cuşi.<br/>


text:
David stătea între cele două porţi. Şi păzitorul de pe acoperişul porţii s-a urcat pe zid, şi-a ridicat privirile şi s-a uitat. Şi iată că alerga un om singur.<br/>


text:
Şi păzitorul a strigat şi a spus regelui. Regele a zis: Dacă este singur, aduce veşti. Şi omul acela se tot apropia.<br/>


text:
Şi păzitorul a văzut un alt om alergând; şi păzitorul a strigat la portar şi a zis: Iată, un alt om aleargă singur! Şi regele a zis: Şi acesta aduce veşti!<br/>


text:
Şi păzitorul a zis: Alergătura celui dintâi pare că e a lui Ahimaaţ, fiul lui Ţadoc. Şi regele a zis: El este un om bun şi vine cu veşti bune.<br/>


text:
Şi Ahimaaţ a strigat şi a zis regelui: Totul este bine! Şi s-a proşternut înaintea regelui cu faţa la pământ şi a zis: Binecuvântat să fie Domnul Dumnezeul tău, care a dat în mâinile noastre pe oamenii care au ridicat mâna împotriva domnului meu regele!<br/>


text:
Şi regele a zis: Tânărul Absalom este bine? Şi Ahimaaţ a zis: Când Ioab a trimis pe slujitorul regelui şi pe mine, slujitorul tău, am văzut mulţime mare, dar nu ştiu despre ce era vorba:<br/>


text:
Şi iată, a sosit Cuşi. Iar Cuşi a zis: Să afle domnul meu, regele, vestea cea bună! Căci astăzi Domnul te-a scăpat din mâna tuturor acelora care s-au ridicat împotriva ta.<br/>


text:
Şi regele a zis lui Cuşi: Tânărul Absalom este bine? Şi Cuşi a zis: Ca tânărul acesta să fie duşmanii domnului meu, regele, şi toţi cei ce se ridică împotriva ta ca să-ţi facă rău!<br/>


text:
Atunci regele s-a cutremurat şi s-a urcat în camera sa de sus, deasupra porţii, şi a plâns. Şi în timp ce mergea, a zis: O, fiul meu Absalom, fiul meu, fiul meu Absalom! Mai bine muream eu în locul tău, o, Absalom, fiul meu, fiul meu!<br/>


text:
Şi biruinţa din ziua aceea s-a prefăcut în doliu pentru tot poporul. Căci în ziua aceea poporul a auzit zicându-se: Regele este îndurerat din cauza fiului său.<br/>


text:
Şi în aceeaşi zi, poporul a intrat în cetate pe furiş, cum se furişează un popor căruia îi este ruşine pentru că a fugit din luptă.<br/>


text:
Dar regele şi-a acoperit faţa şi a strigat cu glas tare: Fiul meu, Absalom! Absalom, fiul meu, fiul meu!<br/>


text:
Atunci Ioab a intrat în casa regelui şi a zis: Astăzi tu ai acoperit de ruşine feţele tuturor slujitorilor tăi, care au salvat astăzi viaţa ta, şi viaţa fiilor tăi, şi a fiicelor tale, şi viaţa soţiilor tale, şi viaţa concubinelor tale,<br/>


text:
pentru că tu iubeşti pe cei ce te urăsc şi urăşti pe cei ce te iubesc. Căci tu dovedeşti astăzi că pentru tine conducătorii tăi şi slujitorii tăi nu sunt nimic; şi înţeleg acum că dacă ar trăi Absalom şi noi toţi am fi murit, lucrul acesta ţi-ar fi plăcut.<br/>


text:
Şi acum scoală-te, ieşi şi vorbeşte pe placul inimii slujitorilor tăi! Căci jur pe Domnul că, dacă nu ieşi să te arăţi, nu va rămâne nici un om cu tine în noaptea aceasta; şi aceasta va fi o nenorocire mai rea pentru tine decât toate nenorocirile care au venit asupra ta din tinereţe şi până acum.<br/>


text:
Atunci regele s-a sculat şi a stat în poartă. Şi când au spus tot poporului, zicând: Iată, regele stă în poartă, tot poporul a venit înaintea regelui; căci toţi cei din Israel fugiseră fiecare la cortul lui.<br/>


text:
Şi în toate seminţiile lui Israel, tot poporul se certa, zicând: Regele ne-a scăpat din mâna duşmanilor noştri, şi ne-a salvat din mâna filistenilor, dar acum a fugit din ţară dinaintea lui Absalom.<br/>


text:
Şi Absalom, pe care l-am uns că să domnească peste noi, a murit în luptă. Acum de ce nu puneţi o vorbă pentru întoarcerea regelui?<br/>


text:
Şi regele David a trimis la preoţii Ţadoc şi Abiatar, zicând: Vorbiţi bătrânilor lui Iuda, zicând: De ce aţi fi voi cei din urmă pentru întoarcerea regelui la casa lui, din moment ce cuvintele întregului Israel au ajuns până la rege, la casa lui?<br/>


text:
Voi sunteţi fraţii mei, voi sunteţi os din oasele mele. De ce aţi fi voi cei din urmă pentru întoarcerea regelui?<br/>


text:
Şi spuneţi lui Amasa: Nu eşti tu oare os din oasele mele şi carne din carnea mea? Aşa să-mi facă Dumnezeu, ba mai mult, dacă nu vei fi înaintea mea pentru totdeauna conducătorul armatei în locul lui Ioab!<br/>


text:
Şi David a înmuiat inima tuturor bărbaţilor din Iuda, ca pe a unui singur om, încât au trimis vorbă regelui, zicând: Întoarce-te, tu şi toţi slujitorii tăi!<br/>


text:
Regele s-a întors şi a venit până la Iordan. Şi Iuda a venit la Ghilgal, ca să întâmpine pe rege, şi să-l treacă pe rege peste Iordan.<br/>


text:
Şimei, fiul lui Ghera, beniamitul, care era din Bahurim, s-a grăbit să se coboare cu bătrânii din Iuda înaintea regelui David.<br/>


text:
Şi cu el erau o mie de oameni din Beniamin, şi Ţiba, slujitorul casei lui Saul, şi cei cincisprezece fii ai lui, şi douăzeci de slujitori ai lui. Şi au trecut Iordanul în faţa regelui.<br/>


text:
Şi după ce pornise luntrea, ca să-i treacă dincolo casa regelui, şi să facă ce este bine înaintea lui, în clipa când regele trecea peste Iordan, Şimei, fiul lui Ghera, s-a închinat înaintea lui.<br/>


text:
Şi el a zis regelui: Să nu-mi socotească domnul meu fărădelegea şi să nu-şi amintească de nedreptăţile pe care ţi le-a făcut robul tău în ziua când regele, domnul meu, a ieşit din Ierusalim, şi să nu pună la inimă regele lucrul acesta!<br/>


text:
Căci robul tău cunoaşte că am păcătuit; de aceea, iată, am venit astăzi, cel dintâi din toată casa lui Iosif, ca să întâmpin pe domnul meu regele.<br/>


text:
Dar Abişai, fiul Ţeruiei, a răspuns şi a zis: Nu trebuie oare să moară Şimei pentru că a blestemat pe unsul Domnului?<br/>


text:
Atunci David a zis: Ce am eu astăzi de-a face cu voi, fiii Ţeruiei, şi pentru ce vă arătaţi astăzi potrivnicii mei? Oare se cuvine ca astăzi să fie ucis vreun om în Israel? Oare nu ştiu eu că astăzi sunt rege peste Israel?<br/>


text:
Mefiboşet, fiul lui Saul, s-a coborât şi el înaintea regelui. Şi el nu-şi îngrijise nici picioarele, nici nu-şi tăiase barba, nici nu-şi spălase hainele, din ziua când plecase regele până în ziua când s-a întors în pace.<br/>


text:
Şi când a venit din Ierusalim ca să-l întâmpine pe rege, regele i-a zis: De ce n-ai mers cu mine, Mefiboşet?<br/>


text:
Şi el a răspuns: Rege, domnul meu, slujitorul meu m-a înşelat.<br/>Căci robul tău a zis: Voi pune şaua pe măgar, voi încăleca pe el şi voi merge cu regele, pentru că slujitorul tău este schilod.<br/>


text:
Ba mai mult, el a vorbit de rău pe slujitorul tău domnului meu, regele, dar domnul meu regele este ca îngerul lui Dumnezeu, de aceea, fă ce crezi că este bine înaintea ta.<br/>


text:
Căci deşi toţi cei din casa tatălui meu au fost nişte oameni vrednici de moarte înaintea domnului meu regele, totuşi tu ai pus pe slujitorul tău între cei ce mănâncă la masa ta. Ce drept mai am ca să mă plâng regelui?<br/>


text:
Şi regele i-a zis: De ce vorbeşti atâta despre ale tale? Am spus: Tu şi Ţiba veţi împărţi pământurile!<br/>


text:
Şi Mefiboşet a zis regelui: Să ia el chiar totul, căci regele, domnul meu, se întoarce acasă în pace.<br/>


text:
Şi Barzilai, galaaditul, s-a coborât din Roghelim şi a trecut Iordanul împreună cu regele, ca să-l conducă până dincolo de Iordan.<br/>


text:
Barzilai era foarte bătrân, de optzeci de ani, şi el îngrijise de rege în timpul cât a stat la Mahanaim, căci era un om foarte bogat.<br/>


text:
Eu sunt astăzi în vârstă de optzeci de ani. Pot eu să mai deosebesc între bine şi rău? Poate robul tău să mai aprecieze ce mănâncă şi ce bea? Pot eu oare să mai aud glasul cântăreţilor şi cântăreţelor? Atunci de ce să mai fie robul tău o povară pentru domnul meu, regele?<br/>


text:
Robul tău se va mai duce puţin cu regele dincolo de Iordan. De ce să mă răsplătească regele cu o asemenea răsplată?<br/>


text:
Lasă-ţi, te rog, robul să se întoarcă, şi să mor în cetatea mea şi să fiu îngropat lângă mormântul tatălui meu şi al mamei mele! Dar iată, aici este slujitorul tău Chimham, lasă-l să-l însoţească pe domnul meu, regele, şi fă pentru el ce este bine înaintea ta!<br/>


text:
Şi regele a răspuns: Chimham va trece împreună cu mine şi voi face pentru el ce este bine înaintea ta, şi tot ce vei cere de la mine, îţi voi da!<br/>


text:
Şi tot poporul a trecut Iordanul. Şi după ce l-a trecut şi regele, regele a sărutat pe Barzilai şi l-a binecuvântat. Şi Barzilai s-a întors acasă.<br/>


text:
Regele a mers mai departe la Ghilgal, şi Chimham a mers cu el. Şi tot poporul lui Iuda şi jumătate din poporul lui Israel l-au însoţit pe rege.<br/>


text:
Şi iată, toţi bărbaţii din Israel au venit la rege şi i-au zis: De ce te-au furat fraţii noştri, bărbaţii lui Iuda, şi au trecut pe rege şi pe casa lui, şi pe toţi oamenii lui David, peste Iordan?<br/>


text:
Atunci toţi bărbaţii lui Iuda au răspuns bărbaţilor lui Israel: Pentru că regele este o rudă mai apropiată cu noi. De ce sunteţi aşa de aprinşi pentru lucrul acesta? Am mâncat noi pe cheltuiala regelui sau ne-a dat el daruri?<br/>


text:
Şi bărbaţii din Israel au răspuns bărbaţilor lui Iuda, şi au zis: Regele este de zece ori mai mult al nostru; de aceea, noi avem mai mare drept asupra lui David decât voi. De ce ne-aţi nesocotit? N-am fost noi primii care au spus să se întoarcă regele nostru? Cu toate acestea, cuvintele bărbaţilor lui Iuda au fost mai aspre decât cuvintele bărbaţilor lui Israel.<br/>


text:
Şi acolo era un om de nimic, numit Şeba, fiul lui Bicri, un beniamit. El a sunat din trompetă şi a zis: Noi n-avem nici o parte cu David, nici o moştenire cu fiul lui Isai! Fiecare la cortul său, Israele!<br/>


text:
Şi toţi bărbaţii lui Israel s-au depărtat de David şi au urmat pe Şeba, fiul lui Bicri. Dar bărbaţii lui Iuda, de la Iordan până la Ierusalim, au rămas credincioşi regelui lor.<br/>


text:
Şi David a venit la casa lui la Ierusalim şi regele a luat pe cele zece femei, concubinele pe care le lăsase pentru paza casei, şi le-a pus într-o casă sub pază şi s-a îngrijit de ele, dar n-a intrat la ele. Şi au fost închise până în ziua morţii lor, trăind ca văduve.<br/>


text:
Şi regele a zis lui Amasa: Adună-mi în timp de trei zile pe bărbaţii lui Iuda şi să fii şi tu de faţă aici.<br/>


text:
Amasa a plecat să adune pe oamenii lui Iuda, dar a întârziat peste timpul pe care i l-a hotărât regele.<br/>


text:
Şi David a zis lui Abişai: Şeba, fiul lui Bicri, ne va face mai mult rău decât Absalom. Ia deci pe slujitorii domnului tău şi urmăreşte-l, ca să n-ajungă în cetăţile fortificate şi să se ascundă dinaintea noastră.<br/>


text:
Şi Abişai a plecat, urmat de oamenii lui Ioab, de cheretiţi şi de peletiţi şi de toţi vitejii. Au ieşit din Ierusalim ca să urmărească pe Şeba, fiul lui Bicri.<br/>


text:
Când au fost lângă piatra cea mare care este la Gabaon, Amasa a venit înaintea lor. Ioab era îmbrăcat cu manta militară şi peste ea cu cingătoarea săbiei lui, care era legată la coapsă şi atârna în teacă; şi când a înaintat, sabia a căzut din teacă.<br/>


text:
Ioab a zis lui Amasa: Eşti sănătos, frate? Şi Ioab l-a prins pe Amasa cu mâna dreaptă de barbă, ca să-l sărute.<br/>


text:
Dar Amasa n-a luat în seamă sabia care era în mâna lui Ioab, şi Ioab l-a lovit cu ea în pântece şi i-a vărsat măruntaiele pe pământ; şi nu l-a mai lovit a doua oară. Şi Amasa a murit. Apoi Ioab şi fratele său Abişai au urmărit pe Şeba, fiul lui Bicri.<br/>


text:
Un tânăr dintre oamenii lui Ioab stătea lângă Amasa şi zicea: Cine-l vrea pe Ioab şi cine este pentru David, să urmeze pe Ioab!<br/>


text:
Dar Amasa se rostogolea în sângele lui în mijlocul drumului; şi omul acela, văzând că tot poporul se opreşte, a tras pe Amasa din drum pe câmp şi a aruncat o haină pe el, când a văzut că toţi cei ce ajungeau lângă el se opreau.<br/>


text:
După ce a fost luat din drum, toţi bărbaţii au urmat pe Ioab, ca să urmărească pe Şeba, fiul lui Bicri.<br/>


text:
Şi Ioab a străbătut toate seminţiile lui Israel până la Abel-Bet-Maaca, şi toţi bărbaţii s-au adunat laolaltă şi au pornit în urmărirea lui Şeba.<br/>


text:
Au venit şi au asediat pe Şeba în Abel-Beet-Maaca, şi au ridicat împotriva cetăţii un terasament care ajungea până la metereze; şi tot poporul care era cu Ioab lovea în zid ca să-l dărâme.<br/>


text:
Atunci o femeie înţeleaptă a strigat din cetate: Ascultaţi, ascultaţi! Spuneţi, vă rog, lui Ioab să se apropie până aici, căci vreau să-i vorbesc!<br/>


text:
El s-a apropiat de ea şi femeia a zis: Tu eşti Ioab? Şi el a răspuns: Eu sunt. Atunci ea i-a zis: Ascultă cuvintele roabei tale. Şi el a răspuns: Ascult.<br/>


text:
Şi ea a zis: Odinioară era obiceiul să se spună: Să cerem sfat de la cetatea Abel! Şi totul se sfârşea astfel.<br/>


text:
Eu sunt una dintre cetăţile liniştite şi credincioase din Israel; şi tu cauţi să nimiceşti o cetate care este o mamă în Israel! De ce vrei tu să nimiceşti moştenirea Domnului?<br/>


text:
Nu este aşa! Dar un om din ţinutul muntos al lui Efraim, numit Şeba, fiul lui Bicri, a ridicat mâna împotriva regelui David. Daţi-l numai pe el şi mă voi îndepărta de cetate. Şi femeia a zis lui Ioab: Iată, capul lui îţi va fi aruncat peste zid!<br/>


text:
Atunci femeia s-a dus la popor cu înţelepciunea ei. Şi ei au tăiat capul lui Şeba, fiul lui Bicri, şi l-au aruncat lui Ioab. Şi el a sunat din trompetă şi ei s-au împrăştiat de lângă cetate, şi s-a dus fiecare la cortul lui. Şi Ioab s-a întors la Ierusalim, la rege.<br/>


text:
Ioab era peste toată armata lui Israel, iar Benaia, fiul lui Iehoiada, era peste cheretiţi şi peste peletiţi.<br/>


text:
În zilele lui David a fost o foamete de trei ani, an după an; şi David a întrebat pe Domnul. Şi Domnul a răspuns: Foametea aceasta este din cauza lui Saul şi a casei lui sângeroase, pentru că a ucis pe gabaoniţi.<br/>


text:
Şi regele a chemat pe gabaoniţi şi le-a vorbit. Gabaoniţii nu erau dintre copiii lui Israel, ci erau o rămăşiţă a amoriţilor; copiii lui Israel le făcuseră un jurământ, dar Saul a căutat să-i ucidă în zelul lui pentru Israel şi Iuda.<br/>


text:
De aceea, David a zis gabaoniţilor: Ce să fac pentru voi? Şi cum să fac ispăşire ca să binecuvântaţi moştenirea Domnului?<br/>


text:
Şi gabaoniţii i-au zis: Nu vrem nici argint, nici aur de la Saul şi de la casa lui, şi nici nu este treaba noastră să omoram pe cineva în Israel. Şi regele a zis: Voi face pentru voi orice veţi cere!<br/>


text:
Ei au răspuns regelui: Fiindcă omul acela ne-a secătuit şi îşi plănuise să ne nimicească, pentru ca să ne facă să pierim de pe tot cuprinsul lui Israel,<br/>


text:
să ni se dea şapte bărbaţi dintre fiii lui, şi îi vom spânzura înaintea Domnului, în Ghibea lui Saul, pe care l-a ales Domnul. Şi regele a zis: Vi-i voi da.<br/>


text:
Dar regele a cruţat pe Mefiboşet, fiul lui Ionatan, fiul lui Saul, pentru jurământul Domnului care era între ei, între David şi Ionatan, fiul lui Saul.<br/>


text:
Iar regele a luat pe Armoni şi pe Mefiboşet, cei doi fii ai Riţpei, fiica lui Aiia, pe care-i născuse lui Saul, şi pe cei cinci fii ai lui Merab, fiica lui Saul, pe care-i născuse lui Adriel, fiul lui Barzilai din Mehola;<br/>


text:
i-a dat în mâinile gabaoniţilor şi ei i-au spânzurat pe munte înaintea Domnului. Toţi cei şapte au pierit împreună şi au fost ucişi în cele dintâi zile ale secerişului, la începutul secerişului orzului.<br/>


text:
Riţpa, fiica lui Aiia, a luat un sac şi l-a întins sub ea pe stâncă, de la începutul secerişului până când a căzut peste ei ploaie din cer. Şi n-a lăsat păsările cerului să se apropie de ei în timpul zilei, nici fiarele câmpului în timpul nopţii.<br/>


text:
Şi David s-a dus şi a luat oasele lui Saul şi oasele fiului său Ionatan, de la locuitorii din Iabesul Galaadului, care le furaseră din piaţa Bet-Şan, unde îi spânzuraseră filistenii în ziua când filistenii au bătut pe Saul la Ghilboa.<br/>


text:
A luat de acolo oasele lui Saul şi oasele fiului său Ionatan;şi s-au strâns şi oasele celor care fuseseră spânzuraţi.<br/>


text:
Şi ei au îngropat oasele lui Saul şi ale fiului său Ionatan în ţara lui Beniamin, la Ţela, în mormântul lui Chiş, tatăl lui. Şi astfel au făcut tot ce poruncise regele. Şi după aceea, Dumnezeu a ascultat rugăciunea pentru ţară.<br/>


text:
Când filistenii au fost iarăşi în război cu Israel, David s-a coborât cu slujitorii lui şi a luptat împotriva filistenilor; şi David era obosit.<br/>


text:
Şi Işbi-Benob, unul dintre copiii lui Rafa, a cărui suliţă era în greutate de trei sute de sicii de bronz şi care era încins cu o sabie nouă, a vrut să omoare pe David.<br/>


text:
Dar Abişai, fiul Ţeruiei, a ajutat pe David, a lovit pe filistean şi l-a ucis. Atunci oamenii lui David i-au jurat, zicând: Să nu mai ieşi cu noi la luptă, ca să nu stingi lumina lui Israel.<br/>


text:
Şi după aceea, a mai fost iarăşi un război cu filistenii la Gob; atunci Şibecai huşatitul a omorât pe Saf, care era unul din fiii lui Rafa.<br/>


text:
Şi din nou a fost război cu filistenii la Gob, iar Elhanan, fiul lui Iaare-Oreghim, din Betleem, a omorât pe Goliat din Gat, care avea o suliţă al cărei mâner era ca sulul de ţesut.<br/>


text:
Şi iarăşi a fost război la Gat. Acolo era un bărbat foarte înalt, care avea şase degete la fiecare mână şi la fiecare picior, în total douăzeci şi patru, şi care se născuse tot din Rafa.<br/>


text:
Aceşti patru oameni erau copiii care i s-au născut lui Rafa la Gat, şi care au pierit ucişi de mâna lui David şi de mâna slujitorilor lui.<br/>


text:
Şi David a spus Domnului cuvintele acestei cântări în ziua când Domnul l-a scăpat din mâna tuturor duşmanilor lui şi din mâna lui Saul.<br/>


text:
Dumnezeu este stânca mea, în care îmi găsesc adăpost; scutul meu şi cornul mântuirii mele, turnul meu cel înalt şi scăparea mea. Mântuitorul meu! Tu mă scapi de violenţă.<br/>


text:
În strâmtorarea mea, am chemat pe Domnul, am strigat către Dumnezeul meu. El mi-a auzit glasul din templul Lui, şi strigătul meu a ajuns la urechile Lui.<br/>


text:
Atunci s-a cutremurat şi s-a clătinat pământul, temeliile cerului s-au mişcat şi s-au zguduit, pentru că El S-a mâniat.<br/>


text:
Fum se ridica din nările Lui şi un foc mistuitor ieşea din gura Lui; cărbuni erau aprinşi de ea.<br/>


text:
Şi din întuneric El Şi-a făcut corturi împrejurul lui, grămezi de ape şi nori groşi ai cerului.<br/>


text:
Atunci au fost văzute adâncurile mării, temeliile lumii au fost descoperite, la mustrarea Domnului, la vuietul suflării nărilor Lui.<br/>


text:
El m-a scăpat de duşmanul meu cel puternic şi de cei ce mă urau, căci ei erau prea puternici pentru mine.<br/>


text:
Tu mântuieşti pe poporul care se umileşte, dar ochii Tăi sunt peste cei mândri, ca să-i umileşti.<br/>


text:
Calea lui Dumnezeu este desăvârşită, Cuvântul Domnului este încercat; El este un scut pentru toţi cei ce se încred în El.<br/>


text:
Căci Tu m-ai încins cu putere pentru luptă; Tu ai răpus sub mine pe cei ce s-au ridicat împotriva mea.<br/>


text:
Ei se uitau în jurul lor, dar nu era cine să-i scape; strigau chiar la Domnul, dar El nu le-a răspuns!<br/>


text:
Atunci i-am pisat ca pulberea pământului, i-am zdrobit şi i-am călcat ca pe noroiul de pe Străzi.<br/>


text:
Tu m-ai scăpat şi din neînţelegerile poporului meu; Tu m-ai păstrat conducător al popoarelor. Un popor pe care nu-l cunoşteam mă slujeşte.<br/>


text:
Viu este Domnul şi binecuvântată să fie Stânca mea! Înălţat să fie Dumnezeu, Stânca mântuirii mele,<br/>


text:
care mă scapă de duşmanii mei! Tu mă înalţi mai presus de potrivnicii mei; Tu mă scapi de omul violent. –<br/>


text:
El este turnul biruinţei regelui Său şi arată milă unsului Său: lui David şi seminţei lui, pentru totdeauna.<br/>


text:
Acestea sunt cele din urmă cuvinte ale lui David. David, fiul lui Isai, zice. Şi omul care a fost ridicat la înălţime, unsul Dumnezeului lui Iacov şi psalmistul plăcut al lui Israel, zice:<br/>


text:
Dumnezeul lui Israel a zis, Stânca lui Israel mi-a vorbit: Cel ce domneşte peste oameni trebuie să fie drept, domnind în frică de Dumnezeu.<br/>


text:
Şi el va fi ca lumina dimineţii când răsare soarele, o dimineaţă fără nori, ca lumina soarelui după ploaia care face să încolţească iarba.<br/>


text:
Deşi casa mea nu este aşa înaintea lui Dumnezeu, totuşi El a făcut cu mine un legământ veşnic, bine întărit în toate privinţele şi sigur. Căci nu va face El oare să răsară din el tot ce este spre mântuirea mea şi toate dorinţele mele?<br/>


text:
Dar omul care se atinge de ei, se înarmează cu fier sau cu mânerul unei suliţe şi îi arde cu foc în locul lor.<br/>


text:
Iată numele oamenilor viteji pe care-i avea David: Ioşeb-Basşebet, tahchemonitul, mai-marele conducătorilor. El era numit Adino eznitul, pentru că a omorât opt sute de oameni o singură dată.<br/>


text:
Şi după el era, Eleazar, fiul lui Dodo, fiul lui Ahohi, unul din cei trei viteji care a ţinut piept împreună cu David împotriva filistenilor care s-au strâns pentru luptă, când bărbaţii lui Israel erau plecaţi pe înălţimi.<br/>


text:
El s-a sculat şi a bătut pe filisteni până ce i-a obosit mâna şi a rămas lipită de sabie. Şi Domnul a dat o mare izbândă în ziua aceea; şi poporul s-a întors după Eleazar numai ca să ia prada.<br/>


text:
După el era Şama, fiul lui Aghe, din Harar. Filistenii se adunaseră la Lehi. Acolo era o bucată de pământ semănată cu linte; şi poporul a fugit de filisteni.<br/>


text:
Dar Sama s-a aşezat în mijlocul ogorului, l-a apărat şi a bătut pe filisteni. Şi Domnul a dat o mare biruinţă.<br/>


text:
Şi trei dintre cei treizeci de conducători s-au coborât pe vremea seceratului şi au venit la David, în peştera Adulam; şi o armată a filistenilor şi-a aşezat tabăra în Valea Refaim.<br/>


text:
Şi David a avut o dorinţă şi a zis: Cine-mi va da să beau apă din fântâna de la poarta Betleemului?<br/>


text:
Atunci cei trei viteji au trecut prin tabăra filistenilor şi au scos apă din fântâna de la poarta Betleemului, au luat-o şi au adus-o lui David; dar el n-a vrut s-o bea, ci a turnat-o înaintea Domnului.<br/>


text:
Şi el a zis: Departe de mine, Doamne, gândul să fac lucrul acesta! Oare voi bea eu sângele acestor oameni, care s-au dus cu riscul vieţii lor? De aceea, n-a vrut s-o bea. Acestea sunt lucrurile pe care le-au făcut aceşti trei oameni.<br/>


text:
Şi Abişai, fratele lui Ioab, fiul Ţeruiei, era conducătorul celor trei. El şi-a ridicat suliţa împotriva a trei sute şi i-a omorât şi şi-a câştigat un nume între cei trei.<br/>


text:
El era cel mai onorat între cei trei, de aceea, a devenit conducătorul lor. Dar nu i-a egalat pe primii trei.<br/>


text:
Benaia, fiul lui Iehoiada, fiul unui om din Cabţeel, era vestit prin faptele lui mari. El a ucis pe cei doi fii ai lui Ariei din Moab. într-o zi înzăpezită el s-a coborât şi a omorât un leu într-o groapă pentru apă.<br/>


text:
Şi el a omorât şi pe un egiptean, un om îngrozitor, care avea o suliţă în mână. Dar el s-a repezit asupra lui cu un toiag, a smuls suliţa din mâna egipteanului si l-a ucis cu suliţa lui.<br/>


text:
El era mai lăudat decât cei treizeci, dar n-a ajuns până la înălţimea primilor trei. Şi David l-a pus căpitan peste garda lui.<br/>


text:
Domnul S-a aprins iarăşi de mânie împotriva lui Israel şi l-a stârnit pe David împotriva lor ca să zică: Mergeţi şi număraţi pe Israel şi pe Iuda!<br/>


text:
Căci regele a zis lui Ioab, conducătorul armatei care era cu el: Mergeţi prin toate seminţiile lui Israel, de la Dan până la Beer-Şeba, şi înregistraţi poporul ca să ştiu care este numărul poporului.<br/>


text:
Şi Ioab a zis regelui: Domnul Dumnezeul tău să adauge la popor de o sută de ori mai mult decât este acum şi ochii domnului meu, regele, să vadă lucrul acesta! Dar de ce doreşte regele, domnul meu, lucrul acesta?<br/>


text:
Totuşi, cuvântul regelui a rămas tare împotriva lui Ioab şi împotriva celor mai-mari ai armatei. Şi Ioab împreună cu mai-marii armatei au ieşit dinaintea regelui, ca să meargă să numere pe poporul lui Israel.<br/>


text:
Şi ei au trecut Iordanul şi şi-au aşezat tabăra la Aroer, la dreapta cetăţii care este în mijlocul Văii Gad şi lângă Iaezer.<br/>


text:
Atunci au venit până la Galaad şi în ţara lui Tahtim-Hodşi. Au venit până la Dan-Iaan şi în împrejurimile Sidonului.<br/>


text:
Apoi au venit până la fortăreaţa Tir şi până la toate cetăţile heviţilor şi ale canaaniţilor. Au ieşit spre partea de sud a lui Iuda, la Beer-Şeba.<br/>


text:
Şi astfel, după ce au străbătut toată ţara, au venit, după nouă luni şi douăzeci de zile, la Ierusalim.<br/>


text:
Şi Ioab a dat regelui totalul numărului poporului: în Israel erau opt sute de mii de oameni de război care mânuiau sabia şi în Iuda erau cinci sute de mii de oameni.<br/>


text:
Şi inima lui David îl condamna după ce a făcut numărătoarea poporului. David a zis Domnului: Am păcătuit foarte tare prin ceea ce am făcut! Dar acum, Doamne, Te rog, iartă fărădelegea robului Tău, căci am lucrat nebuneşte!<br/>


text:
Când David s-a sculat a doua zi dimineaţa, Cuvântul Domnului a venit la profetul Gad, văzătorul lui David, zicând:<br/>


text:
Du-te şi spune lui David: Aşa vorbeşte Domnul: Îţi pun înainte trei nenorociri; alege una din ele şi te voi lovi cu ea.<br/>


text:
Gad a venit la David şi i-a spus, zicând: Vrei şapte ani de foamete în ţara ta, sau să fugi trei luni dinaintea duşmanilor tăi, care te vor urmări, sau să bântuie ciuma trei zile în ţară? Acum gândeşte-te şi vezi ce răspuns trebuie să duc înaintea Celui ce m-a trimis.<br/>


text:
Şi David a zis lui Gad: Sunt într-o mare strâmtorare! O, mai bine să cădem în mâinile Domnului, căci îndurările Lui sunt nemărginite, dar să nu cad în mâna omului!<br/>


text:
Şi Domnul a trimis ciuma peste Israel, de dimineaţă până la vremea hotărâtă. Şi din Dan până la Beer-Şeba au murit şaptezeci de mii de oameni din popor.<br/>


text:
Pe când îngerul îşi întindea mâna peste Ierusalim ca să-l nimicească, Domnului I-a părut rău pentru nenorocirea aceea şi a zis îngerului care ucidea poporul: Destul! Trage-ţi mâna acum. Şi Îngerul Domnului era lângă aria lui Aravna, iebusitul.<br/>


text:
Şi David, văzând pe îngerul care lovea pe popor, a zis Domnului: Iată, eu sunt cel ce am păcătuit! Eu sunt vinovat, dar oile acestea ce au făcut? Mâna Ta deci să se îndrepte împotriva mea şi împotriva casei tatălui meu!<br/>


text:
Şi în ziua aceea, Gad a venit la David şi i-a zis: Urcă-te şi înalţă un altar Domnului în aria lui Aravna, iebusitul.<br/>


text:
Aravna s-a uitat şi a văzut pe rege şi pe slujitorii lui îndreptându-se spre el; şi Aravna a ieşit şi s-a închinat în faţa regelui, cu faţa la pământ.<br/>


text:
Şi Aravna a zis: De ce vine domnul meu, regele, la slujitorul lui? Şi David a zis: Ca să cumpăr de la tine aria şi să zidesc în ea un altar Domnului, ca să înceteze urgia în popor.<br/>


text:
Aravna a zis lui David: Să ia domnul meu, regele, aria şi să aducă în ea jertfele care-i vor plăcea. Iată, aici sunt boii pentru arderea-de-tot şi carele cu jugurile boilor vor fi în loc de lemne.<br/>


text:
Atunci regele a zis lui Aravna: Nu, ci o voi cumpăra de la tine pe un preţ de argint şi nu voi aduce Domnului Dumnezeului meu arderi-de-tot care să nu mă coste nimic. Şi David a cumpărat aria şi boii cu cincizeci de sicii de argint.<br/>


text:
Şi David a zidit acolo un altar Domnului şi a adus arderi-de-tot şi jertfe de mulţumire. Atunci Domnul a auzit rugăciunile pentru ţară şi nenorocirea a încetat în Israel.<br/>


text:
De aceea, slujitorii lui i-au zis: Să se caute pentru domnul nostru, regele, o fată tânără, fecioară, care să stea înaintea regelui, să-l îngrijească şi să se culce la sânul tău, ca domnul meu, regele, să se încălzească.<br/>


text:
Au căutat în tot ţinutul lui Israel o fată tânără şi frumoasă şi au găsit-o pe Abişag, sunamita, şi au adus-o la rege.<br/>


text:
Şi tânăra aceasta era foarte frumoasă. Ea l-a îngrijit pe rege şi i-a slujit; dar regele n-a cunoscut-o.<br/>


text:
Şi Adonia, fiul Haghitei, s-a înălţat pe sine, zicând: Eu voi fi rege! Şi şi-a pregătit care şi călăreţi şi cincizeci de bărbaţi care alergau înaintea lui.<br/>


text:
Tatăl său nu-l mustrase niciodată, zicând: De ce ai făcut aşa? Adonia era şi foarte frumos, şi se născuse după Absalom.<br/>


text:
El a vorbit cu Ioab, fiul Ţeruiei, şi cu preotul Abiatar; şi ei au trecut de partea lui Adonia şi l-au ajutat pe Adonia.<br/>


text:
Dar preotul Ţadoc, şi Benaia, fiul lui Iehoiada, şi profetul Natan, şi Şimei, şi Rei, şi vitejii lui David, n-au fost cu Adonia.<br/>


text:
Adonia a tăiat oi, boi şi viţei graşi, lângă piatra lui Zohelet, care este lângă En-Roguel; el a invitat pe toţi fraţii lui, fiii regelui, şi pe toţi bărbaţii lui Iuda, slujitorii regelui.<br/>


text:
Dar pe profetul Natan, pe Benaia, pe bărbaţii cei viteji şi pe fratele său Solomon nu i-a invitat.<br/>


text:
Atunci Natan i-a vorbit Bat-Şebei, mama lui Solomon, zicând: N-ai auzit că Adonia, fiul haghitei, s-a făcut rege şi domnul nostru David nu ştie?<br/>


text:
Du-te, intră la regele David şi spune-i: Domnul meu şi regele meu, oare n-ai jurat tu roabei tale, zicând: Solomon, fiul tău, va domni după mine şi el va sta pe tronul meu? Atunci de ce domneşte Adonia?<br/>


text:
Şi în timp ce vei vorbi tu cu regele, eu însumi voi intra după tine şi-ţi voi întări cuvintele.<br/>


text:
Bat-Şeba a intrat în camera regelui. (Regele era foarte bătrân şi Abişag, sunamita, îi slujea.) …<br/>


text:
Atunci ea i-a zis: Domnul meu, tu ai jurat roabei tale pe Domnul Dumnezeul tău, zicând: Solomon, fiul tău, va domni după mine şi el va sta pe tronul meu.<br/>


text:
El a înjunghiat boi, viţei graşi şi oi în număr mare şi a invitat pe toţi fiii regelui, şi pe preotul Abiatar, şi pe Ioab, comandantul armatei, dar pe robul tău Solomon nu l-a invitat.<br/>


text:
Şi cât despre tine, rege, domnul meu, ochii întregului Israel sunt îndreptaţi asupra ta, ca să le spui cine va sta pe tronul domnului meu, regele, după el.<br/>


text:
Altfel se va întâmpla că îndată ce domnul meu, regele, va adormi împreună cu părinţii lui, eu şi fiul meu Solomon vom fi socotiţi vinovaţi.<br/>


text:
Aşa că au spus regelui, zicând: Iată că a venit profetul Natan! El a intrat înaintea regelui şi s-a închinat înaintea regelui cu faţa la pământ.<br/>


text:
Şi Natan a zis: Domnul meu şi regele meu, oare ai zis tu: Adonia va fi rege după mine şi va sta pe tronul meu?<br/>


text:
Căci el s-a coborât astăzi, a tăiat boi, viţei graşi şi oi, în mare număr, şi a invitat pe toţi fiii regelui, pe comandanţii armatei şi pe preotul Abiatar. Şi ei mănâncă şi beau înaintea lui, şi zic: Trăiască regele Adonia!<br/>


text:
Dar pe mine, robul tău, şi pe preotul Ţadoc, şi pe Benaia, fiul lui Iehoiada, şi pe Solomon, robul tău, nu ne-a invitat.<br/>


text:
Oare de la domnul meu, regele, s-a făcut lucrul acesta, fără să fi înştiinţat pe robul tău despre cine se va urca pe tronul regelui, domnului meu, după el?<br/>


text:
Atunci regele David a răspuns şi a zis: Chemaţi-mi pe Bat-Şeba! Ea a intrat în prezenţa regelui şi a stat înaintea regelui.<br/>


text:
căci, aşa cum am jurat pe Domnul Dumnezeul lui Israel, zicând: Fiul tău Solomon va domni după mine, şi va sta pe tronul meu, aşa voi face azi.<br/>


text:
Bat-Şeba s-a plecat cu faţa până la pământ şi s-a închinat înaintea regelui. Şi a zis: Trăiască pe vecie domnul meu, regele David!<br/>


text:
Şi regele David a zis: Chemaţi la mine pe preotul Ţadoc, pe profetul Natan şi pe Benaia, fiul lui Iehoiada. Ei au intrat şi s-au înfăţişat înaintea regelui.<br/>


text:
Şi regele le-a zis: Luaţi cu voi pe slujitorii stăpânului vostru şi puneţi pe fiul meu Solomon călare pe catârul meu şi coborâţi-l la Ghihon.<br/>


text:
Acolo, preotul Ţadoc şi profetul Natan să-l ungă rege peste Israel. Să sunaţi din trompetă şi să ziceţi: Trăiască regele Solomon!<br/>


text:
Să vă urcaţi apoi în urma lui, şi el va veni şi se va aşeza pe tronul meu, şi el va fi rege în locul meu. Căci pe el l-am hotărât să fie conducătorul lui Israel şi al lui Iuda.<br/>


text:
Şi Benaia, fiul lui Iehoiada, a răspuns regelui, şi a zis: Amin! Aşa să zică şi Domnul Dumnezeul domnului meu, regele!<br/>


text:
Domnul să fie cu Solomon cum a fost cu domnul meu, regele, şi să înalţe tronul lui mai presus decât tronul domnului meu, regele David!<br/>


text:
Atunci preotul Ţadoc s-a coborât împreună cu profetul Natan, cu Benaia, fiul lui Iehoiada, cu cheretiţii şi peletiţii şi au pus pe Solomon pe catârul regelui David, şi l-au dus la Ghihon.<br/>


text:
Preotul Ţadoc a luat cornul cu untdelemn din cort şi a uns pe Solomon. A sunat din trompetă şi tot poporul a zis: Trăiască regele Solomon!<br/>


text:
Şi tot poporul s-a urcat după el; şi poporul cânta din fluier şi era plin de bucurie, încât se despica pământul de strigătele lor.<br/>


text:
Adonia şi toţi oaspeţii care erau cu el au auzit despre aceste lucruri în timp ce terminau de mâncat. Şi când Ioab a auzit sunetul trompetei, a zis: Ce e cu vuietul acesta de care răsună cetatea?<br/>


text:
În timp ce vorbea el, a venit Ionatan, fiul preotului Abiatar. Şi Adonia i-a zis: Apropie-te căci eşti un om viteaz şi aduci veşti bune.<br/>


text:
Ionatan a răspuns şi a zis lui Adonia: Nu! Domnul nostru, regele David, a făcut rege pe Solomon.<br/>


text:
Şi regele a trimis cu el pe preotul Ţadoc, pe profetul Natan, pe Benaia, fiul lui Iehoiada, pe cheretiţi, pe peletiţi şi l-au pus călare pe catârul regelui.<br/>


text:
Preotul Ţadoc şi profetul Natan l-au uns rege la Ghihon. De acolo s-au urcat înveselindu-se, astfel încât cetatea a fost pusă în mişcare. Acesta este vuietul pe care l-ai auzit.<br/>


text:
Ba încă slujitorii regelui s-au dus deja să binecuvânteze pe domnul nostru, regele David, zicând: Dumnezeul tău să facă numele lui Solomon mai vestit decât numele tău şi El să-i înalţe tronul mai presus decât tronul tău! Şi regele s-a închinat pe patul său.<br/>


text:
Iată ce a zis şi regele: Binecuvântat să fie Domnul Dumnezeul lui Israel, care mi-a dat astăzi un urmaş pe tronul meu şi ochii mei îl văd!<br/>


text:
Şi toţi oaspeţii care erau cu Adonia s-au umplut de spaimă, s-au ridicat şi fiecare şi-a văzut de drum.<br/>


text:
Şi Adonia s-a temut de Solomon; aşa că s-a sculat şi a plecat şi s-a apucat de coarnele altarului.<br/>


text:
Au venit şi au spus lui Solomon, zicând: Adonia se teme de regele Solomon; căci iată, s-a agăţat de coarnele altarului, zicând: Să-mi jure astăzi regele Solomon că nu va omorî pe slujitorul său cu sabia!<br/>


text:
Şi Solomon a zis: Dacă se va dovedi om cinstit, nici un fir de păr din cap nu-i va cădea la pământ; dar dacă se va găsi răutate în el, va muri!<br/>


text:
Şi regele Solomon a trimis nişte oameni, care l-au coborât de pe altar. El a venit şi s-a închinat înaintea regelui Solomon, şi Solomon i-a zis: Mergi la casa ta.<br/>


text:
Şi păzeşte poruncile Domnului Dumnezeului tău, umblând în căile Lui şi păzind legile Lui, hotărârile Lui, judecăţile Lui şi mărturiile Lui, după cum este scris în legea lui Moise, ca să prosperi în tot ce faci şi oriunde te duci,<br/>


text:
şi ca Domnul să ducă la împlinire Cuvântul Lui, pe care l-a spus despre mine, zicând: Dacă fiii tăi vor lua aminte la căile lor, umblând înaintea Mea în adevăr, din toată inima lor şi din tot sufletul lor, nu-ţi va lipsi niciodată un bărbat pe tronul lui Israel.<br/>


text:
Tu ştii câte mi-a făcut Ioab, fiul Ţeruiei, şi ce a făcut celor doi comandanţi ai armatei lui Israel, lui Abner, fiul lui Ner, şi lui Amasa, fiul lui Ieter, pe care i-a omorât şi a vărsat sânge de război în timp de pace, şi a pus sângele de război pe cingătoarea cu care era încins peste mijloc şi pe sandalele din picioarele lui.<br/>


text:
Fă deci după înţelepciunea ta şi nu lăsa ca perii lui albi să se coboare în pace în locuinţa morţilor.<br/>


text:
Dar să arăţi bunătate faţă de fiii lui Barzilai, galaaditul, şi ei să fie între cei care vor mânca la masa ta; căci tot aşa s-au purtat şi ei cu mine când am fugit de fratele tău Absalom.<br/>


text:
Iată, ai lângă tine pe Şimei, fiul lui Ghera beniamitul, din Bahurim, care m-a blestemat cu blesteme grele în ziua când m-am dus la Mahanaim. Dar a venit să mă întâmpine la Iordan şi i-am jurat pe Domnul, zicând: Nu te voi omorî cu sabia!<br/>


text:
Acum tu să nu-l laşi nepedepsit, căci tu eşti om înţelept şi vei şti ce trebuie să-i faci; să-i cobori cu sânge perii albi în locuinţa morţilor.<br/>


text:
Şi zilele cât a domnit David peste Israel au fost de patruzeci de ani: la Hebron a domnit şapte ani, iar la Ierusalim a domnit treizeci şi trei de ani.<br/>


text:
Adonia, fiul Haghitei, a venit la Bat-Şeba, mama lui Solomon. Şi ea a zis: Vii cu pace? Şi el a zis: Cu pace!<br/>


text:
Şi el a zis: Ştii că împărăţia era a mea şi tot Israelul se aştepta să fiu eu rege. Dar împărăţia s-a întors şi a ajuns să fie a fratelui meu; căci era a lui de la Domnul.<br/>


text:
Atunci el a zis: Vorbeşte, te rog, cu regele Solomon, căci el nu te va refuza, să-mi dea de soţie pe Abişag, sunamita.<br/>


text:
Aşadar, Bat-Şeba s-a dus la regele Solomon, ca să vorbească cu el pentru Adonia. Şi regele s-a ridicat ca s-o întâmpine, s-a închinat înaintea ei şi s-a aşezat pe tronul său; el mai avea un tron pentru mama regelui şi ea a stat la dreapta lui.<br/>


text:
Apoi ea a zis: Am să-ţi fac o mică rugăminte; să nu mă refuzi. Şi regele i-a zis: Cere, mamă, pentru că nu te voi refuza.<br/>


text:
Şi regele Solomon a răspuns şi a zis mamei sale: De ce ceri numai pe Abişag, sunamita, pentru Adonia? Cere pentru el şi împărăţia, că doar este fratele meu mai mare, pentru el, şi pentru preotul Abiatar, şi pentru Ioab, fiul Ţeruiei.<br/>


text:
Atunci regele Solomon a jurat pe Domnul, zicând: Aşa să-mi facă Dumnezeu, ba chiar mai mult, dacă Adonia n-a rostit aceste cuvinte cu preţul vieţii lui!<br/>


text:
Şi acum, viu este Domnul care m-a întărit şi m-a pus să stau pe tronul tatălui meu David, şi care mi-a făcut o casă, aşa cum a promis, că astăzi Adonia va fi omorât!<br/>


text:
Şi regele a zis apoi preotului Abiatar: Du-te la Anatot, la ogoarele tale, căci eşti demn de moarte; dar nu te voi omorî azi, pentru că tu ai purtat chivotul Domnului Dumnezeu înaintea tatălui meu David şi pentru că ai suferit de fiecare dată când a suferit tatăl meu.<br/>


text:
Astfel Solomon a scos pe Abiatar din slujba de preot al Domnului, ca să ducă la îndeplinire cuvântul rostit de Domnul asupra casei lui Eli în Silo.<br/>


text:
Ştirea aceasta a ajuns la Ioab, căci Ioab trecuse de partea lui Adonia, chiar dacă nu trecuse de partea lui Absalom. Şi Ioab a fugit la cortul Domnului şi s-a agăţat de coarnele altarului.<br/>


text:
Şi s-a spus regelui Solomon că Ioab a fugit la cortul Domnului, şi că iată, este lângă altar. Şi Solomon a trimis pe Benaia, fiul lui Iehoiada, zicându-i: Du-te şi loveşte-l!<br/>


text:
Benaia a venit la cortul Domnului şi i-a zis lui Ioab: Aşa vorbeşte regele: Vino afară! Dar el a zis: Nu, ci voi muri aici! Şi Benaia a spus cuvântul acesta regelui, zicând: Aşa a vorbit Ioab şi aşa mi-a răspuns.<br/>


text:
Şi regele i-a zis: Fă aşa cum a zis şi loveşte-l şi îngroapă-l, ca să iei astfel de pe mine şi de pe casa tatălui meu sângele nevinovat pe care l-a vărsat Ioab.<br/>


text:
Şi Domnul va întoarce sângele lui asupra capului lui, pentru că a lovit pe doi bărbaţi mai drepţi şi mai buni decât el, şi i-a ucis cu sabia, fără ca tatăl meu David să fi ştiut: pe Abner, fiul lui Ner, comandantul armatei lui Israel, şi pe Amasa, fiul lui Ieter, comandantul armatei lui Iuda.<br/>


text:
Sângele lor să cadă asupra capului lui Ioab şi asupra capului urmaşilor lui pe veci. Dar asupra lui David şi asupra seminţei lui, asupra casei lui şi asupra tronului lui să fie pe veci pace de la Domnul.<br/>


text:
Atunci Benaia, fiul lui Iehoiada, s-a urcat, a lovit pe Ioab şi l-a omorât; şi a fost îngropat în casa lui din deşert.<br/>


text:
Regele a pus peste armată pe Benaia, fiul lui Iehoiada, în locul lui Ioab, iar în locul lui Abiatar a pus pe preotul Ţadoc.<br/>


text:
Regele a trimis să cheme pe Şimei şi i-a zis: Zideşte-ţi o casă la Ierusalim: să locuieşti în ea şi să nu ieşi de acolo, şi să nu te duci de acolo nicăieri.<br/>


text:
Căci în ziua când vei ieşi şi vei trece pârâul Chedron, vei muri. Atunci sângele tău va cădea asupra capului tău.<br/>


text:
Şi Şimei a zis regelui: Porunca este bună! Robul tău va face după cum a spus domnul meu, regele. Şi Şimei a locuit multe zile la Ierusalim.<br/>


text:
După trei ani s-a întâmplat că doi slujitori ai lui Şimei au fugit la Achiş, fiul lui Maaca, regele din Gat; şi s-a spus lui Şimei, zicând: Iată că slujitorii tăi sunt la Gat.<br/>


text:
Şimei s-a sculat, a pus şaua pe măgar şi s-a dus la Gat la Achiş, ca să caute pe slujitorii lui. Şimei s-a dus si si-a adus slujitorii din Gat.<br/>


text:
Regele a trimis să cheme pe Şimei şi i-a zis: Oare nu te-am pus eu să juri pe Domnul şi nu te-am avertizat, zicând: Să ştii că vei muri în ziua când vei ieşi şi te vei duce într-o parte şi într-alta? Şi tu mi-ai zis: Porunca pe care am auzit-o este bună.<br/>


text:
Şi regele a zis lui Şimei: Ştii înlăuntrul inimii tale tot răul pe care l-ai făcut tatălui meu David: de aceea, Domnul va întoarce răutatea ta asupra capului tău.<br/>


text:
Dar regele Solomon va fi binecuvântat şi tronul lui David va fi întărit pe veci înaintea Domnului.<br/>


text:
Şi regele a poruncit lui Benaia, fiul lui Iehoiada; şi el a ieşit şi a lovit pe Şimei, iar Şimei a murit. Astfel împărăţia a fost întărită în mâinile lui Solomon.<br/>


text:
Solomon a făcut o alianţă prin căsătorie cu Faraon, regele Egiptului, şi a luat de soţie pe fiica lui Faraon; apoi a adus-o în cetatea lui David, până a terminat de zidit casa lui şi Casa Domnului, şi zidul dimprejurul Ierusalimului.<br/>


text:
Poporul aducea jertfe pe înălţimi, pentru că până în zilele acelea încă nu fusese zidită o casă pentru Numele Domnului.<br/>


text:
Solomon iubea pe Domnul, umblând după legile tatălui său David, dar aducea jertfe şi tămâia pe înălţimi.<br/>


text:
Regele s-a dus la Gabaon ca să aducă jertfe acolo, căci aceasta era înălţimea cea mai mare. Solomon a adus pe altar o mie de arderi-de-tot.<br/>


text:
La Gabaon, Domnul S-a arătat în vis lui Solomon noaptea; şi Dumnezeu a zis: Cere ce vrei să-ţi dau.<br/>


text:
Atunci Solomon a zis: Tu ai arătat mare bunăvoinţă faţă de robul tău David, tatăl meu, pentru că a umblat înaintea Ta în adevăr, în dreptate şi în curăţie de inimă faţă de Tine; şi Tu ai continuat această mare bunătate faţă de el, prin faptul că i-ai dat un fiu care să stea pe tronul lui, cum se vede astăzi.<br/>


text:
Şi acum Doamne, Dumnezeul meu, Tu ai făcut rege pe robul Tău în locul tatălui meu David, dar eu sunt tânăr; nu ştiu cum să conduc poporul.<br/>


text:
Şi robul Tău este în mijlocul poporului Tău, pe care Tu l-ai ales, un popor mare, prea numeros ca să poată fi numărat sau socotit.<br/>


text:
De aceea, dă robului Tău o inimă pricepută ca să judece poporul Tău şi ca să deosebească între bine şi rău! Căci cine ar putea să judece pe poporul Tău aşa de mare la număr?<br/>


text:
Şi Dumnezeu a zis: Pentru că ai cerut acest lucru şi pentru că n-ai cerut pentru tine nici viaţă lungă, nici n-ai cerut pentru tine bogăţii, nici n-ai cerut moartea duşmanilor tăi, ci ai cerut pentru tine pricepere ca să înţelegi dreptatea,<br/>


text:
iată, am făcut după cuvintele tale. Ţi-am dat o inimă înţeleaptă şi pricepută, aşa cum n-a fost nimeni înaintea ta, şi ca tine nu se va mai ridica nimeni după tine.<br/>


text:
Şi ţi-am dat şi ceea ce n-ai cerut: bogăţii şi onoare, aşa încât în tot timpul vieţii tale nu va fi nici un rege ca tine.<br/>


text:
Şi dacă vei umbla în căile Mele, păzind legile şi poruncile Mele, cum a făcut David, tatăl tău, îţi voi lungi zilele.<br/>


text:
Şi Solomon s-a deşteptat. Acesta a fost visul. Solomon s-a întors la Ierusalim şi s-a înfăţişat înaintea chivotului legământului Domnului. A adus arderi-de-tot şi jertfe de mulţumire şi a dat o petrecere tuturor slujitorilor lui.<br/>


text:
Şi una dintre femei a zis: Domnul meu, eu şi femeia aceasta locuim în aceeaşi casă; şi eu am născut în timp ce ea era în casă.<br/>


text:
La trei zile după ce am născut eu, a născut şi femeia aceasta. Locuiam împreună; nimeni nu era cu noi în casă, în casă nu eram decât noi două.<br/>


text:
Şi ea s-a sculat pe la mijlocul nopţii şi a luat pe fiul meu de lângă mine, în timp ce roaba ta dormea, şi l-a culcat la sânul ei, iar pe fiul ei cel mort l-a culcat la sânul meu.<br/>


text:
Şi când m-am sculat dimineaţa ca să alăptez pe fiul meu, iată, era mort; dar când m-am uitat la el cu atenţie dimineaţa, iată, nu era fiul meu, pe care-l născusem!<br/>


text:
Atunci cealaltă femeie a zis: Ba nu, ci fiul meu este cel viu, iar al tău este cel mort. Dar prima femeie a zis: Ba nu, fiul tău este cel mort, iar fiul meu este cel viu. Aşa au vorbit ele înaintea regelui.<br/>


text:
Atunci regele a zis: Una zice: Fiul meu este cel viu, iar fiul tău este cel mort. Şi cealaltă zice: Nu, ci fiul tău este cel mort, iar fiul meu este cel viu!<br/>


text:
Şi regele a zis: Tăiaţi în două copilul cel viu şi daţi o jumătate uneia şi o jumătate celeilalte.<br/>


text:
Atunci femeia al cărei copil era viu a vorbit regelui, pentru că i se rupea inima de milă pentru fiul ei, şi a zis: O! Domnul meu, dă-i mai bine ei copilul cel viu, şi nu-l omorî! Dar cealaltă a zis: Să nu fie nici al meu, nici al ei; tăia-ţi-l!<br/>


text:
Şi regele a răspuns şi a zis: Daţi celei dintâi copilul cel viu si nu-l omorâţi. Ea este mama lui.<br/>


text:
Când tot Israelul a auzit de judecata pe care o făcuse regele, s-a temut de rege; căci au văzut că înţelepciunea lui Dumnezeu era în el, ca să facă dreptate.<br/>


text:
Azaria, fiul lui Natan, era mai-mare peste ofiţeri; Zabud, fiul lui Natan, era preot şi prieten al regelui;<br/>


text:
Ahişar era mai-mare peste casa regelui; şi Adoniram, fiul lui Abda, era mai-mare peste impozite.<br/>


text:
Solomon avea doisprezece guvernatori peste tot Israelul, care asigurau hrana regelui şi a casei lui; fiecare trebuia să adune provizii pentru o lună din an.<br/>


text:
Baana, fiul lui Ahilud, avea Taanac şi Meghido şi tot Bet-Şeanul, cel de lângă Tartan, sub Izreel, de la Bet-Şean până la Abel-Mehola, până dincolo de Iocmeam.<br/>


text:
Fiul lui Gheber, era în Ramot-Galaad; el avea şi satele lui Iair, fiul lui Manase, care sunt în Galaad; el mai avea şi ţinutul Argob în Basan, şaizeci de cetăţi mari cu ziduri şi zăvoare de bronz.<br/>


text:
Gheber, fiul lui Uri, era în ţara Galaadului; el avea ţinutul lui Sihon, regele amoriţilor şi al lui Og, regele Basanului. Numai el era guvernator în ţara aceasta.<br/>


text:
Iuda şi Israel erau în număr foarte mare, ca nisipul de pe ţărmul mării; ei mâncau, beau şi se înveseleau.<br/>


text:
Solomon domnea peste toate regatele de la fluviul Eufrat până în ţara filistenilor şi până la graniţele Egiptului. Ei aduceau tribut şi l-au slujit pe Solomon în toate zilele vieţii lui.<br/>


text:
Şi hrana lui Solomon pentru o zi era: treizeci de cori de făină fină şi şaizeci de cori de altă făină,<br/>


text:
zece boi îngrăşaţi, douăzeci de boi păşunaţi şi o sută de oi, afară de cerbi, căprioare, ciute şi păsări îngrăşate.<br/>


text:
Căci el stăpânea peste tot teritoriul de dincoace de fluviu, de la Tifsah până la Gaza, peste toţi regii de dincoace de fluviu. Şi avea pace pretutindeni împrejurul lui.<br/>


text:
Şi Iuda şi Israel, de la Dan până la Beer-Şeba, au locuit în linişte, fiecare sub via lui şi sub smochinul lui, în tot timpul lui Solomon.<br/>


text:
Solomon avea patruzeci de mii de staule de cai, pentru carele lui, şi douăsprezece mii de călăreţi.<br/>


text:
Şi guvernatorii aceia aduceau hrana regelui Solomon şi tuturor celor care veneau la masa regelui Solomon, fiecare în luna lui; şi nu lăsau să fie vreo lipsă.<br/>


text:
Ei aduceau şi orz şi paie pentru cai şi pentru armăsari în locul unde se afla regele, fiecare om după însărcinarea pe care o primea.<br/>


text:
Dumnezeu a dat lui Solomon înţelepciune şi o foarte mare înţelegere, şi cunoştinţe multe ca nisipul de pe ţărmul mării.<br/>


text:
înţelepciunea lui Solomon întrecea înţelepciunea tuturor oamenilor din est şi toată înţelepciunea Egiptului.<br/>


text:
Căci el era mai înţelept decât toţi oamenii, mai înţelept decât Etan ezrahitul, şi decât Heman, Calcol şi Darda, fiii lui Mahol; şi faima lui se răspândea între toate naţiunile dimprejur.<br/>


text:
El a vorbit despre copaci, de la cedrul din Liban până la isopul care creşte pe zid, a vorbit, de asemenea, despre animale, despre păsări, despre târâtoare şi despre peşti.<br/>


text:
Şi oamenii veneau din toate naţiunile, ca să audă înţelepciunea lui Solomon, veneau din partea tuturor regilor pământului care au auzit despre înţelepciunea lui.<br/>


text:
Hiram, regele Tirului, a trimis pe slujitorii săi la Solomon, pentru că auzise că l-au uns rege în locul tatălui său, căci Hiram iubise întotdeauna pe David.<br/>


text:
Ştii că tatăl meu David n-a putut să zidească o casă pentru Numele Domnului Dumnezeului lui, din cauza războaielor care l-au înconjurat din toate părţile, până când Domnul i-a pus sub talpa picioarelor lui.<br/>


text:
Acum, Domnul Dumnezeul meu, mi-a dat odihnă din toate părţile; nu mai am nici adversar, nici întâmplări periculoase.<br/>


text:
Şi iată, eu am de gând să zidesc o casă pentru Numele Domnului Dumnezeului meu, după cum a spus Domnul tatălui meu, David, zicând: Fiul tău, pe care-l voi pune pe tronul tău în locul tău, el va zidi o casă pentru Numele Meu.<br/>


text:
Acum dă ordin să se taie pentru mine cedri din Liban; şi slujitorii mei vor fi împreună cu slujitorii tăi, şi eu îţi voi da plăţile pentru slujitorii tăi, după cum îmi vei spune tu. Căci tu ştii că între noi nu este nimeni care să ştie să taie lemne ca sidonienii.<br/>


text:
Şi când a auzit Hiram cuvintele lui Solomon, s-a bucurat foarte tare şi a zis: Binecuvântat să fie astăzi Domnul, care a dat lui David un fiu înţelept peste acest mare popor!<br/>


text:
Şi Hiram a trimis răspuns lui Solomon, zicând: Am auzit mesajul pe care mi l-ai trimis şi voi face tot ce vrei în ce priveşte lemnele de cedru şi lemnele de chiparos.<br/>


text:
Slujitorii mei le vor coborî din Liban la mare şi eu le voi trimite pe mare, pe plute până la locul pe care mi-l vei spune; şi acolo le voi descărca, iar tu le vei lua. Dar să-mi împlineşti şi tu dorinţa, trimiţând hrană casei mele.<br/>


text:
Şi Solomon a dat lui Hiram douăzeci de mii de cori de grâu pentru hrana casei lui şi douăzeci de cori de untdelemn curat; în felul acesta a dat Solomon în fiecare an lui Hiram.<br/>


text:
Şi Domnul a dat lui Solomon înţelepciune, aşa cum i-a promis, între Hiram şi Solomon a fost pace, şi au făcut un legământ împreună.<br/>


text:
Regele Solomon a ridicat forţă de lucru din tot Israelul; şi forţa de lucru a fost de treizeci de mii de bărbaţi.<br/>


text:
Şi i-a trimis în Liban, câte zece mii pe lună, cu schimbul; o lună erau în Liban şi două luni acasă; Adoniram răspundea de forţa de lucru.<br/>


text:
Solomon mai avea şaptezeci de mii de oameni care purtau poverile şi optzeci de mii de oameni care tăiau pietrele în munţi,<br/>


text:
afară de trei mii trei sute de conducători puşi de Solomon peste lucrări, şi însărcinaţi cu supravegherea lucrătorilor.<br/>


text:
Şi regele le-a poruncit să scoată pietre mari, pietre scumpe, pietre tăiate, ca să pună temelia casei.<br/>


text:
Lucrătorii lui Solomon, lucrătorii lui Hiram şi ghibliţii le-au cioplit şi au pregătit lemnele şi pietrele pentru zidirea casei.<br/>


text:
În al patru sute optzecilea an după ieşirea copiilor lui Israel din ţara Egiptului, în al patrulea an al domniei lui Solomon peste Israel, în luna Ziv, care este luna a doua, Solomon a început zidirea Casei Domnului.<br/>


text:
Casa pe care regele Solomon a zidit-o Domnului era lungă de şaizeci de coţi, lată de douăzeci şi înaltă de treizeci de coţi.<br/>


text:
Şi pridvorul dinaintea templului casei avea lungimea de douăzeci de coţi, în lăţimea casei, şi zece coţi lărgime în faţa casei.<br/>


text:
Şi Solomon a zidit, lipite de zidul casei, mai multe camere de jur împrejur, una peste alta de jur împrejurul zidurilor casei, de jur împrejurul templului şi al sanctuarului; astfel a făcut camere laterale de jur împrejurul ei.<br/>


text:
Lăţimea rândului de jos al clădirii era de cinci coţi, lăţimea celui de la mijloc era de şase coţi şi lăţimea celui de-al treilea era de şapte coţi; căci pe dinafară casei a făcut arcade strâmte de jur împrejur, ca grinzile să nu fie prinse pe zidul casei.<br/>


text:
Şi casa, când s-a zidit, a fost zidită din pietre pregătite mai înainte de a fi aduse acolo, aşa că nici ciocan, nici secure, nici o unealtă de fier nu s-a auzit în casă în timpul zidirii.<br/>


text:
Şi intrarea pentru camerele din etajul de la mijloc era în partea dreaptă a casei. Se urcau la etajul din mijloc pe o scară în spirală, şi tot aşa de la etajul din mijloc la al treilea.<br/>


text:
Astfel el a zidit casa şi a terminat-o; şi el a acoperit casa cu scânduri şi cu grinzi de cedru.<br/>


text:
Şi apoi a zidit camerele etajate de jur împrejurul întregii case la o înălţime de cinci coţi; şi le-a legat de casă prin lemne de cedru.<br/>


text:
Tu zideşti casa aceasta! Dacă vei umbla în legile Mele, dacă vei împlini judecăţile Mele şi vei păzi toate poruncile Mele, şi vei umbla în ele, atunci voi împlini faţă de tine cuvântul Meu, pe care l-am spus tatălui tău David.<br/>


text:
Şi Solomon a îmbrăcat pereţii casei pe dinăuntru cu scânduri de cedru, de la pardoseala casei până la tavan; astfel i-a îmbrăcat el cu lemn pe dinăuntru, iar pardoseala casei a acoperit-o cu scânduri de chiparos.<br/>


text:
Şi a mai construit din scânduri de cedru o cameră de douăzeci tic coţi în partea de dinapoi a casei, de la pardoseală până în partea de sus a zidurilor; a construit-o înăuntru ca să facă din ea Sfânta Sfintelor, sau Locul Preasfânt.<br/>


text:
Şi pe lemnul de cedru din interiorul casei erau cioplite ornamente de boboci şi de flori deschise; totul era de cedru, nu se vedea nici o piatră.<br/>


text:
Şi Solomon a pregătit Locul Preasfânt înăuntrul casei, ca să pună acolo chivotul legământului Domnului.<br/>


text:
Locul Preasfânt avea douăzeci de coţi lungime, douăzeci de coţi lăţime şi douăzeci de coţi înălţime. El l-a căptuşit cu aur curat; şi tot astfel a căptuşit şi altarul, care era din lemn de cedru.<br/>


text:
Şi Solomon a căptuşit partea dinăuntru a casei cu aur curat. El a întins lanţuri de aur pe dinaintea Locului Preasfânt; şi el l-a căptuşit cu aur.<br/>


text:
El a căptuşit toată casa cu aur, până când toată casa a fost terminată. A căptuşit cu aur tot altarul care era înaintea Locului Preasfânt.<br/>


text:
Şi înăuntrul Locului Preasfânt a făcut doi heruvimi din lemn de măslin, fiecare de zece coţi înălţime.<br/>


text:
Şi o aripă a heruvimului era de cinci coţi şi cealaltă aripă a heruvimului era tot de cinci coţi; de la capătul unei aripi până la capătul celeilalte aripi erau zece coţi.<br/>


text:
Şi celălalt heruvim era tot de zece coţi; amândoi heruvimii aveau aceeaşi măsură şi aceeaşi înfăţişare.<br/>


text:
Şi Solomon a aşezat heruvimii în mijlocul camerei dinăuntru şi aripile heruvimilor erau întinse astfel încât aripa unuia atingea un perete, iar aripa celuilalt heruvim atingea celălalt perete. Şi aripile lor se atingeau una pe cealaltă în mijlocul casei.<br/>


text:
Apoi pe toţi pereţii casei de jur împrejur, atât în locul din spate cât şi în cel din faţă, a pus să sculpteze chipuri de heruvimi, de palmieri şi de flori deschise.<br/>


text:
Şi pentru intrarea în Locul Preasfânt el a făcut uşi din lemn de măslin; pragul de sus şi uşorii erau în cinci muchii.<br/>


text:
A făcut deci două uşi din lemn de măslin şi a gravat pe ele chipuri de heruvimi şi de palmieri şi de flori deschise, şi le-a poleit cu aur; şi a întins aur şi peste heruvimi şi peste palmieri.<br/>


text:
cu două uşi din lemn de chiparos; şi cele două bucăţi ale unei uşi făceau un pliant, iar cele două bucăţi ale celeilalte uşi făceau un alt pliant.<br/>


text:
Apoi el a sculptat pe ele heruvimi, palmieri şi flori deschise şi le-a acoperit cu aur, pe care l-a întins peste sculpturi.<br/>


text:
Şi a zidit şi curtea dinăuntru din trei rânduri de pietre cioplite şi un rând de grinzi de cedru.<br/>


text:
Şi în anul al unsprezecelea, în luna Bul, care este a opta lună, casa a fost terminată cu toate părţile ei şi după toate planurile ei. Aşadar, Solomon a zidit casa în şapte ani.<br/>


text:
Solomon a zidit şi casa lui, a cărei construcţie a durat treisprezece ani; şi el şi-a terminat toată casa.<br/>


text:
El a mai zidit Casa Pădurii Libanului; lungimea ei era de o sută de coţi, lăţimea ei de cincizeci de coţi şi înălţimea ei de treizeci de coţi. Se sprijinea pe patru rânduri de stâlpi de cedru, cu grinzi de cedru peste stâlpi.<br/>


text:
Şi au acoperit cu cedru camerele aflate deasupra grinzilor, care se sprijineau pe patruzeci şi cinci de stâlpi, câte cincisprezece în fiecare rând.<br/>


text:
Şi erau trei rânduri de ferestre şi în cele trei rânduri fiecare fereastră era în dreptul altei ferestre.<br/>


text:
Toate uşile şi uşorii erau din bârne pătrate şi în cele trei rânduri ferestrele erau faţă în faţă.<br/>


text:
Şi el a făcut Pridvorul Stâlpilor; lungimea lui era de cincizeci de coţi şi lăţimea lui de treizeci de coţi; şi înaintea lor era un alt pridvor cu stâlpi şi trepte înaintea lor.<br/>


text:
Şi a mai făcut un pridvor pentru tron, unde judeca, numit Pridvorul Judecăţii; şi l-a acoperit cu cedru de la pardoseală până la tavan.<br/>


text:
Şi casa lui, unde urma să locuiască, a fost zidită în acelaşi fel, într-o altă curte, în spatele pridvorului. Solomon a mai făcut o casă la fel ca pridvorul acesta pentru fiica lui Faraon, pe care o luase de soţie.<br/>


text:
Toate aceste clădiri erau din pietre foarte scumpe, cioplite după măsură, tăiate cu ferăstrăul, înăuntru şi în afară, din temelie până la streaşină şi pe dinafară până la curtea cea mare.<br/>


text:
Temeliile erau din pietre foarte scumpe, pietre mari, pietre de zece coţi şi pietre de opt coţi.<br/>


text:
Şi curtea cea mare era făcută de jur împrejur din trei rânduri de pietre cioplite şi dintr-un rând de grinzi de cedru, ca şi curtea dinăuntru a Casei Domnului, şi ca pridvorul casei.<br/>


text:
Acesta era fiul unei văduve din seminţia lui Neftali şi al unui tată din Tir, care lucra în bronz. Hiram era plin de înţelepciune, de pricepere şi de îndemânare pentru a face orice lucrare în bronz. El a venit la regele Solomon şi i-a făcut toate lucrările.<br/>


text:
A turnat cei doi stâlpi de bronz; înălţimea fiecărui stâlp era de optsprezece coţi şi un fir de doisprezece coţi măsura grosimea fiecărui stâlp.<br/>


text:
Apoi el a făcut două capiteluri de bronz, ca să le pună pe vârful stâlpilor; înălţimea unui capitel era de cinci coţi şi înălţimea celuilalt capitel era tot de cinci coţi.<br/>


text:
El a mai făcut nişte împletituri în formă de reţea şi nişte împletituri de lănţişoare pentru capitelurile de pe vârful stâlpilor, şapte pentru un capitel şi şapte pentru celălalt capitel.<br/>


text:
Şi el a făcut stâlpii şi câte două rânduri de rodii împrejurul uneia din reţele, ca să acopere cu ele capitelurile de pe vârful stâlpilor; aşa a făcut şi la al doilea capitel.<br/>


text:
Şi capitelurile de pe vârful stâlpilor pridvorului erau lucrate în formă de crin şi aveau patru coţi.<br/>


text:
Şi capitelurile de pe cei doi stâlpi erau înconjurate de două sute de rodii pe deasupra, peste suprafaţa convexă, de lângă reţele; şi erau două sute de asemenea rodii, înşiruite împrejurul fiecărui capitel.<br/>


text:
Şi el a aşezat stâlpii în pridvorul templului; a aşezat un stâlp la dreapta şi l-a numit Iachin, şi pe celălalt stâlp l-a aşezat în stânga şi l-a numit Boaz.<br/>


text:
Şi el a mai făcut o mare turnată din bronz, de zece coţi de la o margine până la cealaltă margine; era complet rotundă. Şi înălţimea ei era de cinci coţi şi un fir de treizeci de coţi o înconjura de jur împrejur.<br/>


text:
Şi sub marginea ei, de jur împrejur, se aflau nişte boboci ornamentali, câte zece la un cot, peste tot de jur împrejurul mării. Bobocii ornamentali, aşezaţi pe două rânduri, fuseseră turnaţi împreună cu marea.<br/>


text:
Ea era aşezată pe doisprezece boi: trei priveau spre nord, trei priveau spre vest, trei priveau spre sud şi trei priveau spre est. Marea era aşezată pe ei şi toată partea dinapoi a trupurilor lor era întoarsă spre interior.<br/>


text:
Şi grosimea ei era de un lat de palmă şi marginea ei era lucrată ca marginea unui potir, ca floarea crinului; încăpeau în ea două mii de baţi.<br/>


text:
Şi el a mai făcut zece piedestale de bronz. Fiecare piedestal era lung de patru coţi, lat de patru coţi şi înalt de trei coţi.<br/>


text:
Şi pe tăbliile dintre încheieturi erau nişte lei, boi şi heruvimi, şi pe încheieturi, deasupra şi dedesubtul leilor şi boilor, erau nişte împletituri care atârnau în ghirlande.<br/>


text:
Fiecare piedestal avea patru roţi de bronz cu osii de bronz; şi la cele patru colţuri ale lui erau nişte suporturi şi suporturile lui erau turnate sub lighean, alături de fiecare ghirlandă.<br/>


text:
Şi gura piedestalului dinăuntrul capitelului şi până deasupra era de un cot; gura aceasta era rotundă, lucrată ca piedestalul, şi era lată de un cot şi jumătate; şi pe deasupra acestei guri erau gravuri, dar tăbliile erau pătrate, nu rotunde.<br/>


text:
Şi sub tăblii erau patru roţi şi osiile roţilor erau prinse de piedestale; şi înălţimea fiecărei roţi era de un cot şi jumătate.<br/>


text:
Şi lucrarea roţilor era ca lucrarea unei roţi de car. Osiile lor, şi obezile lor, şi spiţele lor, şi butucii lor erau toate turnate.<br/>


text:
Şi la cele patru colţuri ale fiecărui piedestal erau patru suporturi; şi suporturile erau dintr-o bucată cu piedestalul.<br/>


text:
Şi la partea de sus a piedestalului se afla un cerc înalt de o jumătate de cot; şi deasupra piedestalului marginile şi suporturile erau parte din el.<br/>


text:
Şi pe plăcile laturilor lui şi pe tăblii a gravat heruvimi, lei şi palmieri, în fiecare loc gol, şi ghirlande de jur împrejur.<br/>


text:
Aşa a făcut el cele zece piedestale. Toate erau turnate la fel, aveau aceeaşi măsură şi aceeaşi formă.<br/>


text:
Şi el a mai făcut şi zece lighene de bronz; fiecare lighean avea o capacitate de patruzeci de baţi; fiecare lighean era de patru coţi şi pe fiecare din cele zece piedestale sta câte un lighean.<br/>


text:
Şi el a aşezat cinci piedestale pe latura dreaptă a casei şi cinci pe latura stângă a casei; şi el a aşezat marea pe partea dreaptă a casei, spre partea de sud-est.<br/>


text:
Şi Hiram a făcut tăvile, lopeţile şi lighenele. Astfel Hiram a sfârşit de făcut toată lucrarea pe care i-a dat-o regele Solomon s-o facă pentru Casa Domnului:<br/>


text:
doi stâlpi şi sferele capitelurilor de pe vârful celor doi stâlpi; două reţele ca să acopere cele două sfere ale capitelurilor de pe vârful Stâlpilor;<br/>


text:
şi patru sute de rodii pentru cele două reţele; două rânduri de rodii pentru fiecare reţea, ca să acopere cele două sfere ale capitelurilor de pe vârful stâlpilor;<br/>


text:
tăvile, lopeţile şi lighenele. Toate aceste unelte pe care Hiram le-a făcut regelui Solomon pentru Casa Domnului erau din bronz lustruit.<br/>


text:
Solomon a lăsat toate aceste unelte necântărite, pentru că erau foarte multe şi greutatea bronzului nu se putea socoti.<br/>


text:
Şi Solomon a mai făcut toate celelalte unelte pentru Casa Domnului: altarul de aur, masa de aur, pe care se puneau pâinile pentru punerea înaintea Domnului;<br/>


text:
şi sfeşnicele de aur curat, cinci la dreapta şi cinci la stânga, înaintea Sfintei Sfintelor, şi florile, şi lămpile, şi foarfecele de aur;<br/>


text:
şi tăvile, cuţitele, potirele, ceştile şi castroanele de aur curat; şi balamalele de aur curat pentru uşile camerei din interiorul casei, adică ale Sfintei Sfintelor, şi pentru uşile de la sala mare a casei, adică a templului.<br/>


text:
Astfel tot lucrul pe care l-a făcut regele Solomon pentru Casa Domnului a fost sfârşit; şi Solomon a adus înăuntru argintul, aurul şi uneltele pe care le consacrase tatăl său David şi le-a pus în vistieriile Casei Domnului.<br/>


text:
Atunci Solomon a adunat pe bătrânii lui Israel şi pe toţi conducătorii seminţiilor, pe mai-marii familiilor părinţilor copiilor lui Israel, la regele Solomon, în Ierusalim, ca să aducă chivotul legământului Domnului din cetatea lui David, care este Sion.<br/>


text:
Şi toţi bărbaţii lui Israel s-au strâns la regele Solomon în timpul sărbătorii din luna Etanim, care este luna a şaptea.<br/>


text:
Şi ei au adus chivotul Domnului, şi cortul întâlnirii, şi toate vasele sfinte care erau în cort: preoţii şi leviţii le-au adus.<br/>


text:
Şi regele Solomon şi toată adunarea lui Israel care era strânsă la el stătea cu el înaintea chivotului, jertfind oi şi boi care nu puteau fi nici socotiţi, nici număraţi, din cauza mulţimii lor.<br/>


text:
Şi preoţii au adus chivotul legământului Domnului la locul lui, în Locul Preasfânt al casei, în Sfânta Sfintelor, sub aripile heruvimilor.<br/>


text:
Căci heruvimii aveau aripile întinse peste locul chivotului şi heruvimii acopereau chivotul şi pârghiile lui pe deasupra.<br/>


text:
Şi pârghiile erau aşa de lungi încât capetele pârghiilor se vedeau din Locul Sfânt, dinaintea Locului Preasfânt, dar nu se vedeau de afară. Şi ele se află acolo până în ziua de azi.<br/>


text:
În chivot nu erau decât cele două table de piatră, pe care Moise le-a pus acolo, în Horeb, unde Domnul a încheiat un legământ cu copiii lui Israel, când au ieşit din ţara Egiptului.<br/>


text:
Şi preoţii n-au putut rămâne acolo ca să facă slujba din cauza norului; căci gloria Domnului umpluse Casa Domnului.<br/>


text:
Şi regele şi-a întors faţa şi a binecuvântat toată adunarea lui Israel, în timp ce toată adunarea lui Israel stătea în picioare.<br/>


text:
Şi el a zis: Binecuvântat să fie Domnul Dumnezeul lui Israel, care a vorbit cu gura Lui tatălui meu David şi care a împlinit, cu mâna Sa, ceea ce a promis, zicând:<br/>


text:
Din ziua când am scos din Egipt pe poporul Meu Israel, n-am ales nici o cetate dintre toate seminţiile lui Israel ca să Mi se zidească în ea o casă unde să locuiască Numele Meu, ci l-am ales pe David ca să domnească peste poporul Meu Israel!<br/>


text:
Dar Domnul a zis tatălui meu David: Fiindcă ai avut în inimă să zideşti o casă Numelui Meu, bine ai făcut că ai avut această dorinţă în inimă.<br/>


text:
Cu toate acestea, nu tu vei zidi casa, ci fiul tău, care va ieşi din coapsele tale, el va zidi o casă pentru Numele Meu.<br/>


text:
Acum Domnul a împlinit cuvântul pe care l-a vestit; căci eu m-am ridicat în locul tatălui meu David şi stau pe tronul lui Israel, după cum vestise Domnul, şi am zidit casa Numelui Domnului Dumnezeului lui Israel.<br/>


text:
Şi acolo am făcut un loc pentru chivot, în care se află legământul Domnului, pe care l-a făcut El cu părinţii noştri, când i-a scos din ţara Egiptului.<br/>


text:
Solomon s-a aşezat înaintea altarului Domnului, în faţa întregii adunări a lui Israel, şi-a întins mâinile spre cer<br/>


text:
şi a zis: Doamne, Dumnezeul lui Israel! Nu este Dumnezeu ca Tine, nici sus în ceruri, nici jos pe pământ; Tu ţii legământul şi mila faţă de robii Tăi care umblă înaintea Ta din toată inima lor!<br/>


text:
Tu eşti Cel ce ai împlinit faţă de robul Tău, tatăl meu David, tot ce i-ai promis; Tu ai vorbit cu gura Ta, şi ai împlinit cu mâna Ta, după cum se vede astăzi.<br/>


text:
Şi acum, Doamne, Dumnezeul lui Israel, ţine promisiunea pe care ai făcut-o robului Tău David, tatăl meu, zicând: Nu vei fi lipsit niciodată înaintea Mea de un bărbat care să stea pe tronul lui Israel, numai fiii tăi să ia seama la calea lor şi să umble înaintea Mea cum ai umblat tu înaintea Mea.<br/>


text:
Şi acum, Dumnezeul lui Israel, mă rog să se împlinească cuvântul pe care l-ai rostit robului Tău David, tatăl meu!<br/>


text:
Dar oare va locui Dumnezeu cu adevărat pe pământ? Iată, cerul şi cerurile cerurilor nu pot să Te cuprindă: cu cât mai puţin casa aceasta pe care Ţi-am zidit-o!<br/>


text:
Totuşi, Doamne, Dumnezeul meu, ia aminte la rugăciunea robului Tău şi la cererea lui; ascultă strigătul şi rugăciunea pe care Ţi-o face astăzi robul Tău.<br/>


text:
Ochii Tăi să fie zi şi noapte deschişi asupra acestei case, asupra locului despre care ai zis: Numele Meu va fi acolo!, ca Tu să asculţi rugăciunea pe care o face robul Tău în locul acesta.<br/>


text:
Binevoieşte şi ascultă cererea robului Tău şi a poporului Tău Israel, când se vor ruga în acest loc! Ascultă-i din cer, din locul locuinţei Tale; ascultă şi iartă!<br/>


text:
Dacă un om va păcătui împotriva aproapelui său şi va fi obligat să facă un jurământ, şi va veni şi va jura înaintea altarului Tău, în casa aceasta,<br/>


text:
ascultă din cer, lucrează şi judecă pe robii Tăi; condamnă pe cel vinovat, întoarce vina lui asupra capului lui şi justifică pe cel drept, făcându-i după dreptatea lui.<br/>


text:
Când poporul Tău Israel va fi bătut de duşman, pentru că a păcătuit împotriva Ta, dacă se va întoarce la Tine şi va mărturisi Numele Tău şi-Ţi va face rugăciuni şi cereri în casa aceasta,<br/>


text:
ascultă din cer, iartă păcatul poporului Tău Israel şi adu-i înapoi în ţara pe care ai dat-o părinţilor lor!<br/>


text:
Când se va închide cerul şi nu va fi ploaie, pentru că au păcătuit împotriva Ta, dacă se vor ruga în locul acesta, şi vor mărturisi Numele Tău, şi se vor întoarce de la păcatele lor, când îi vei pedepsi,<br/>


text:
ascultă din ceruri şi iartă păcatul robilor Tăi şi al poporului Tău Israel, ca să-i înveţi calea cea bună pe care trebuie să umble. Şi dă ploaie pe pământul pe care l-ai dat de moştenire poporului Tău!<br/>


text:
Când va fi foamete pe pământ, sau ciumă, sau rugină, mălură, lăcuste şi omizi, dacă duşmanii lor îi vor asedia în ţara lor, în cetăţile lor, când vor fi urgii sau boli de orice fel,<br/>


text:
orice rugăciune şi orice cerere făcută de vreun om, sau de tot poporul Tău Israel, când fiecare îşi recunoaşte boala inimii lui, şi când îşi întinde mâinile spre casa aceasta,<br/>


text:
ascultă din ceruri, din locul locuinţei Tale şi iartă, şi lucrează, şi răsplăteşte fiecăruia după căile lui, Tu, care cunoşti inima fiecăruia, căci numai Tu cunoşti inimile tuturor fiilor oamenilor,<br/>


text:
ca să se teamă de Tine în toate zilele cât vor trăi în ţara pe care ai dat-o părinţilor noştri!<br/>


text:
Cât despre străinul care nu este din poporul Tău Israel, dar care vine dintr-o ţară îndepărtată pentru Numele Tău,<br/>


text:
(căci vor auzi despre Numele Tău cel mare, şi despre mâna Ta cea puternică, şi despre braţul Tău cel întins), când va veni şi se va ruga în casa aceasta,<br/>


text:
ascultă din ceruri, din locul locuinţei Tale şi fă străinului aceluia potrivit cu tot ceea ce-Ţi cere, ca toate popoarele pământului să cunoască Numele Tău şi să se teamă de Tine, ca poporul Tău Israel, şi să ştie că Numele Tău este chemat peste casa aceasta pe care am zidit-o.<br/>


text:
Când poporul Tău va ieşi la luptă împotriva duşmanului său, acolo unde-l vei trimite Tu, şi se va ruga Domnului cu privirile întoarse spre cetatea pe care Tu ai ales-o şi spre casa pe care am zidit-o Numelui Tău,<br/>


text:
Când vor păcătui împotriva Ta – căci nu este om care să nu păcătuiască – şi Te vei mânia împotriva lor, şi-i vei da în mâna duşmanului, care-i va duce captivi în ţara duşmanului, departe sau aproape,<br/>


text:
dacă îşi vor veni în fire în ţara unde au fost duşi captivi şi se vor întoarce la Tine, şi se vor ruga Ţie în ţara acelora care i-au dus captivi, zicând: Am păcătuit, am săvârşit fărădelegi, am făcut rău!,<br/>


text:
şi dacă se vor întoarce la Tine din toată inima lor şi cu tot sufletul lor, în ţara duşmanilor lor care i-au dus captivi, dacă-Ţi vor face rugăciuni cu privirile întoarse spre ţara lor, pe care ai dat-o părinţilor lor, spre cetatea pe care ai ales-o şi spre casa pe care am zidit-o eu Numelui Tău,<br/>


text:
ascultă din ceruri, din locul locuinţei Tale, rugăciunea lor şi cererea lor, şi fă-le dreptate;<br/>


text:
iartă poporului Tău păcatele lui şi toate fărădelegile făcute împotriva Ta; şi trezeşte mila celor care i-au dus captivi, ca să aibă milă de ei<br/>


text:
(căci ei sunt poporul Tău şi moştenirea Ta, pe care Tu i-ai scos din Egipt, din mijlocul unui cuptor de fier).<br/>


text:
Ochii Tăi să fie deschişi la cererea robului Tău şi la cererea poporului Tău Israel, ca să-i asculţi în tot ce-ţi vor cere!<br/>


text:
Căci Tu i-ai pus deoparte dintre toate celelalte popoare ale pământului, ca să faci din ei moştenirea Ta, după cum ai promis prin robul Tău Moise, când ai scos din Egipt pe părinţii noştri, Doamne, Dumnezeule!<br/>


text:
Când a sfârşit Solomon de spus Domnului toată rugăciunea şi cererea aceasta, s-a sculat dinaintea altarului Domnului, unde îngenunchease, cu mâinile întinse spre cer.<br/>


text:
Binecuvântat să fie Domnul, care a dat odihnă poporului Său Israel, după toate promisiunile Lui! Din toate bunele Lui cuvinte, pe care le-a rostit prin robul Său Moise, nici un cuvânt n-a rămas neîmplinit!<br/>


text:
Domnul Dumnezeul nostru să fie cu noi, cum a fost cu părinţii noştri; să nu ne părăsească şi să nu ne lase,<br/>


text:
ci să ne plece inimile spre El, ca să umblăm în toate căile Lui şi să păzim poruncile Lui, legile Lui şi judecăţile Lui, pe care le-a poruncit părinţilor noştri.<br/>


text:
Şi cuvintele mele, cu care m-am rugat înaintea Domnului, să fie zi şi noapte înaintea Domnului Dumnezeului nostru, ca să facă dreptate robului Său şi poporului Său Israel, după nevoia fiecărei zile,<br/>


text:
pentru ca toate popoarele pământului să poată cunoaşte că Domnul singur este Dumnezeu şi nimeni altul în afară de El!<br/>


text:
Inima voastră să fie toată a Domnului Dumnezeului nostru, ca să umblaţi în legile Lui şi să ţineţi poruncile Lui, ca în ziua aceasta.<br/>


text:
Solomon a adus ca jertfă douăzeci şi două de mii de boi şi o sută douăzeci de mii de oi pentru jertfa de mulţumire pe care a adus-o Domnului. Aşa a făcut regele şi toţi copiii lui Israel consacrarea Casei Domnului.<br/>


text:
În ziua aceea, regele a consacrat mijlocul curţii, care este înaintea Casei Domnului; căci acolo a adus arderile-de-tot, darurile de mâncare şi grăsimile jertfelor de mulţumire, pentru că altarul de bronz, care era înaintea Domnului, era prea mic ca să cuprindă arderile-de-tot, darurile de mâncare şi grăsimile jertfelor de mulţumire.<br/>


text:
Atunci Solomon a ţinut o sărbătoare, şi tot Israelul împreună cu el, o mare mulţime, venită de la intrarea Hamatului până la pârâul Egiptului, înaintea Domnului Dumnezeului nostru, timp de şapte zile, şi alte şapte zile, adică paisprezece zile.<br/>


text:
În ziua a opta a dat drumul poporului. Şi ei au binecuvântat pe rege şi s-au dus la corturile lor, veseli şi cu bucurie în inimă pentru bunătatea pe care a arătat-o Domnul faţă de robul Său David şi faţă de poporul Său Israel.<br/>


text:
Şi Domnul i-a zis: Ţi-am auzit rugăciunea şi cererea pe care ai făcut-o înaintea Mea; am sfinţit casa aceasta pe care ai zidit-o, ca să pui acolo Numele Meu pentru totdeauna, şi ochii Mei, şi inima Mea vor fi acolo pentru totdeauna.<br/>


text:
Şi tu, dacă vei umbla înaintea Mea, cum a umblat tatăl tău David, cu inimă curată şi în dreptate, ca să faci tot ce ţi-am poruncit, dacă vei păzi legile Mele şi judecăţile Mele,<br/>


text:
voi întări pe veci tronul împărăţiei tale peste Israel, cum am promis tatălui tău David, zicând: Nu vei fi lipsit niciodată de un bărbat pe tronul lui Israel.<br/>


text:
Dar dacă vă veţi abate de la Mine, voi şi fiii voştri, şi nu veţi păzi poruncile Mele şi legile Mele, pe care le-am pus înaintea voastră, şi vă veţi duce să slujiţi altor dumnezei şi vă veţi închina înaintea lor,<br/>


text:
voi nimici pe Israel din ţara pe care i-am dat-o; şi casa aceasta pe care am sfinţit-o pentru Numele Meu o voi lepăda dinaintea feţei Mele, şi Israel va ajunge un proverb şi de râs între toate popoarele,<br/>


text:
Şi casa aceasta va ajunge un morman de dărâmături; oricine va trece pe lângă ea, va rămâne încremenit, va fluiera şi va zice: De ce a făcut Domnul aşa ţării acesteia şi casei acesteia?<br/>


text:
Şi i se va răspunde: Fiindcă au părăsit pe Domnul Dumnezeul lor, care a scos pe părinţii lor din ţara Egiptului, şi s-au alipit de alţi dumnezei, şi s-au închinat înaintea lor, şi le-au slujit; de aceea a adus Domnul asupra lor tot răul acesta.<br/>


text:
Şi la sfârşitul celor douăzeci de ani, în care Solomon a zidit cele două case: Casa Domnului şi casa regelui,<br/>


text:
(Hiram, regele Tirului, a aprovizionat pe Solomon cu lemne de cedru, şi cu lemne de chiparos, şi cu aur, atât cât a dorit), regele Solomon a dat lui Hiram douăzeci de cetăţi în ţara Galileii.<br/>


text:
Şi a zis: Ce fel de cetăţi sunt acestea pe care mi le-ai dat, fratele meu? Şi le-a numit ţara Cabul, nume pe care l-au păstrat până în ziua de azi.<br/>


text:
Şi aceasta este relatarea modului în care regele Solomon a strâns forţa de muncă pentru a zidi Casa Domnului, şi Milo, casa lui, şi zidul Ierusalimului, şi Haţorul, şi Meghido, şi Ghezerul<br/>


text:
(Faraon, regele Egiptului, se urcase şi cucerise Ghezerul, îi dăduse foc şi omorâse pe canaaniţii care locuiau în cetate, şi îl dăduse ca zestre fiicei sale, soţia lui Solomon.)<br/>


text:
toate cetăţile pe care Solomon le avea ca depozite, cetăţi pentru care şi cetăţi pentru călăreţi, şi tot ce a vrut Solomon să zidească în Ierusalim, şi în Liban, şi în toată ţara peste care domnea.<br/>


text:
Iar pe tot poporul care mai rămăsese dintre amoriţi, hetiţi, fereziţi, heviţi şi iebusiţi, care nu erau dintre copiii lui Israel,<br/>


text:
pe urmaşii lor care au rămas după ei în ţară şi pe care copiii lui Israel nu i-au putut nimici cu desăvârşire, Solomon i-a luat ca forţă de muncă, şi aşa au fost până în ziua de azi.<br/>


text:
Dar Solomon n-a făcut sclav pe nimeni dintre copiii lui Israel; căci ei erau oamenii lui de război, şi slujitorii lui, şi ofiţerii lui, şi căpitanii lui, şi comandanţii carelor lui, şi cavaleria lui.<br/>


text:
Supraveghetorii peste lucrările lui Solomon erau în număr de cinci sute cincizeci, care supravegheau peste oamenii care făceau lucrul.<br/>


text:
Fiica lui Faraon s-a urcat din Cetatea lui David în casa ei, pe care i-o zidise Solomon. Atunci a zidit el Milo.<br/>


text:
Şi Solomon aducea de trei ori pe an arderi-de-tot şi jertfe de mulţumire pe altarul pe care-l zidise Domnului, şi ardea tămâie pe altarul care era înaintea Domnului. Şi astfel a terminat el casa.<br/>


text:
Regele Solomon a mai construit şi corăbii la Eţion-Gheber, lângă Elot, pe ţărmurile Mării Roşii, în ţara Edomului.<br/>


text:
Şi Hiram a trimis cu aceste corăbii pe slujitorii lui, marinari care cunoşteau marea, ca să lucreze împreună cu slujitorii lui Solomon.<br/>


text:
Şi ei s-au dus la Ofir şi au luat de acolo aur, patru sute douăzeci de talanţi, pe care i-au adus regelui Solomon.<br/>


text:
Când regina din Şeba a auzit de faima lui Solomon, în ce priveşte Numele Domnului, a venit să-l încerce cu întrebări grele.<br/>


text:
A venit la Ierusalim cu o suită foarte mare şi cu cămile care aduceau mirodenii, foarte mult aur şi pietre preţioase; şi când a venit la Solomon, a vorbit cu el despre tot ce avea pe inimă.<br/>


text:
Şi Solomon i-a răspuns la toate întrebările; n-a fost nimic pe care regele să nu fi putut să i-l explice.<br/>


text:
hrana de la masa lui, locuinţa slujitorilor lui, felul în care aceştia îl slujeau şi îmbrăcămintea lor, paharnicii lui şi scara pe care se urca la Casa Domnului, n-a mai rămas suflare în ea.<br/>


text:
Şi a zis regelui: Deci era adevărat ce am auzit în ţara mea despre faptele si înţelepciunea ta!<br/>


text:
Dar n-am crezut până când am venit şi am văzut cu ochii mei. Şi iată că nici jumătate nu mi s-a spus. înţelepciunea şi prosperitatea ta întrec cuvintele pe care le-am auzit.<br/>


text:
Binecuvântaţi sunt oamenii tăi, binecuvântaţi sunt slujitorii tăi, care sunt necurmat înaintea ta şi aud înţelepciunea ta!<br/>


text:
Binecuvântat să fie Domnul Dumnezeul tău, care a binevoit să te pună pe tronul lui Israel! Pentru că Domnul a iubit pentru totdeauna pe Israel, de aceea te-a făcut rege, ca să judeci şi să faci dreptate.<br/>


text:
Şi ea a dat regelui o sută douăzeci de talanţi de aur, foarte multe mirodenii şi pietre preţioase. N-au mai venit niciodată după aceea atâtea mirodenii câte a dat regina din Şeba regelui Solomon.<br/>


text:
Şi corăbiile lui Hiram, care au adus aur din Ofir, au adus din Ofir şi o mare cantitate de lemn de santal şi pietre preţioase.<br/>


text:
Şi din lemnul de santal regele a făcut suporturi pentru Casa Domnului şi pentru casa regelui, şi harpe şi alăute pentru cântăreţi. Acest lemn de santal n-a mai venit de atunci, nici nu s-a mai văzut până în ziua de azi.<br/>


text:
Şi regele Solomon a dat reginei din Şeba tot ce şi-a dorit, tot ce a cerut, pe lângă ce i-a dat regele potrivit cu generozitatea regală. Apoi ea s-a întors şi s-a dus în ţara ei, ea şi slujitorii ei.<br/>


text:
Greutatea aurului care venea la Solomon în fiecare an era de şase sute şaizeci şi şase de talanţi de aur,<br/>


text:
în afară de cel strâns de la negustorii cei mari şi din traficul comercianţilor, şi de la toţi regii Arabiei, şi de la guvernatorii ţării.<br/>


text:
Regele Solomon a făcut două sute de scuturi mari de aur bătut şi pentru fiecare din ele a întrebuinţat şase sute de sicii de aur.<br/>


text:
Şi a făcut trei sute de scuturi mici de aur bătut şi pentru fiecare din ele a întrebuinţat trei mine de aur. Şi regele le-a pus în casa numită Pădurea Libanului.<br/>


text:
Tronul acesta avea şase trepte şi partea de sus a tronului era rotundă pe dinapoi; de fiecare parte a tronului erau rezemători şi lângă rezemători stăteau doi lei.<br/>


text:
Şi pe cele şase trepte, de o parte şi de alta, stăteau doisprezece lei. Aşa ceva nu s-a mai făcut pentru nici o altă împărăţie.<br/>


text:
Şi toate paharele regelui Solomon erau de aur, şi toate vasele din casa Pădurii Libanului erau de aur curat. Nimic nu era din argint; în zilele lui Solomon argintul nu era considerat de valoare.<br/>


text:
Căci regele avea pe mare corăbiile din Tars împreună cu cele ale lui Hiram; şi corăbiile din Tars veneau o dată la fiecare trei ani şi aduceau aur şi argint, fildeş, maimuţe şi păuni.<br/>


text:
Şi tot pământul căuta să vadă pe Solomon, ca să audă înţelepciunea pe care Dumnezeu o pusese în inima lui.<br/>


text:
Şi în fiecare an, fiecare om îşi aducea darul lui: vase de argint, vase de aur, haine, arme, mirodenii, cai şi catâri.<br/>


text:
Solomon a adunat care şi călăreţi; avea o mie patru sute de care şi douăsprezece mii de călăreţi, pe care i-a pus în cetăţile unde îşi ţinea carele şi la Ierusalim, lângă rege.<br/>


text:
La Ierusalim regele a făcut ca argintul să fie tot aşa de obişnuit ca pietrele, şi cedrii tot aşa de mulţi ca smochinii din câmpie.<br/>


text:
Un car se importa din Egipt cu şase sute de sicii de argint şi un cal cu o sută cincizeci de sicii. Şi tot aşa, prin aceşti negustori, el îi exporta la toţi regii hetiţilor şi la regii Siriei.<br/>


text:
Regele Solomon a iubit multe femei străine, pe lângă fiica lui Faraon: moabite, amonite, edomite, sidoniene, hetite,<br/>


text:
din popoarele despre care Domnul zisese copiilor lui Israel: Să nu vă înrudiţi prin căsătorie cu ele, şi nici ele cu voi, căci vă vor întoarce negreşit inimile după dumnezeii lor. Solomon s-a alipit de aceste popoare, târât de dragoste.<br/>


text:
El a avut de soţii şapte sute de prinţese şi trei sute de concubine; şi soţiile lui i-au abătut inima.<br/>


text:
Când Solomon a îmbătrânit, soţiile lui i-au întors inima după alţi dumnezei; şi inima lui nu a fost toată a Domnului Dumnezeului său, cum fusese inima tatălui său David.<br/>


text:
Şi Solomon a făcut ce este rău înaintea Domnului, şi n-a urmat în totul pe Domnul, ca tatăl său David.<br/>


text:
Atunci Solomon a zidit pe muntele din faţa Ierusalimului un loc înalt pentru Chemoş, urâciunea Moabului, şi pentru Moloc, urâciunea fiilor lui Amon.<br/>


text:
Domnul S-a mâniat pe Solomon, pentru că îşi abătuse inima de la Domnul Dumnezeul lui Israel, care i Se arătase de două ori<br/>


text:
şi în privinţa aceasta îi poruncise să nu meargă după alţi dumnezei; dar el n-a păzit ceea ce i-a poruncit Domnul.<br/>


text:
Şi Domnul a zis lui Solomon: Fiindcă ai făcut aşa şi n-ai păzit legământul Meu şi legile Mele pe care ţi le-am dat, voi rupe împărăţia de la tine şi o voi da slujitorului tău.<br/>


text:
Dar nu voi face lucrul acesta în timpul vieţii tale, din cauza tatălui tău David; ci din mâna fiului tău o voi rupe.<br/>


text:
Totuşi, nu voi rupe toată împărăţia, ci voi da o seminţie fiului tău de dragul robului Meu David şi de dragul Ierusalimului pe care l-am ales.<br/>


text:
Domnul a ridicat un duşman lui Solomon, pe Hadad edomitul; el făcea parte din linia regească a Edomului.<br/>


text:
Căci pe vremea când David era în Edom, iar Ioab, comandantul armatei, s-a urcat să îngroape pe cei ucişi, după ce omorâse pe toţi cei de parte bărbătească din Edom,<br/>


text:
(pentru că Ioab a rămas acolo şase luni cu tot Israelul, până când a nimicit toată partea bărbătească din Edom),<br/>


text:
Hadad a fugit cu nişte edomiţi, slujitori ai tatălui său, ca să meargă în Egipt; pe atunci Hadad era numai un tinerel.<br/>


text:
Şi ei s-au ridicat din Madian şi au venit la Paran, au luat cu ei nişte oameni din Paran şi au venit în Egipt, la Faraon, regele Egiptului, care i-a dat o casă, i-a asigurat hrana şi i-a dat pământ.<br/>


text:
Şi Hadad a primit mare trecere înaintea lui Faraon, încât Faraon i-a dat de soţie pe sora soţiei lui, adică pe sora reginei Tahpenes.<br/>


text:
Sora Tahpenei i-a născut pe fiul său Ghenubat, pe care Tahpenes l-a înţărcat în casa lui Faraon; şi Ghenubat era în casa lui Faraon, între fiii lui Faraon.<br/>


text:
Dar când Hadad a auzit în Egipt că David a adormit cu părinţii lui şi că Ioab, comandantul armatei, murise, a zis lui Faraon: Lasă-mă să mă duc în ţara mea.<br/>


text:
Şi Faraon i-a zis: Ce-ţi lipseşte la mine, de vrei să te duci în ţara ta? El a răspuns: Nimic, dar lasă-mă, te rog, să plec.<br/>


text:
Dumnezeu a ridicat un alt duşman, pe Rezon, fiul lui Eliada, care fugise de la stăpânul său Hadadezer, regele din Ţoba.<br/>


text:
El a adunat la el nişte oameni şi s-a făcut comandantul unei cete, când David a ucis pe cei din Ţoba; şi ei s-au dus la Damasc şi s-au aşezat acolo, şi au domnit la Damasc.<br/>


text:
El a fost un duşman al lui Israel în tot timpul vieţii lui Solomon – pe lângă relele pe care i le făcea Hadad – şi ura pe Israel. El a domnit peste Siria.<br/>


text:
Şi slujitorul lui Solomon, Ieroboam, fiul lui Nebat, un efraimit din Ţereda, a cărui mamă era Ţerua, o văduvă, a ridicat mâna împotriva regelui.<br/>


text:
Iată cu ce ocazie a ridicat el mâna împotriva regelui: Solomon zidea Milo şi repara spărturile cetăţii tatălui său David.<br/>


text:
Ieroboam era un bărbat viteaz; şi Solomon, văzând că tânărul era muncitor, l-a făcut conducător peste toată forţa de muncă a casei lui Iosif.<br/>


text:
Şi s-a întâmplat că în timpul acela, când Ieroboam ieşea din Ierusalim, a fost întâlnit pe drum de profetul Ahia din Silo, îmbrăcat cu o haină nouă. Ei erau amândoi singuri pe câmp.<br/>


text:
Şi a zis lui Ieroboam: Ia zece bucăţi, căci aşa vorbeşte Domnul Dumnezeul lui Israel: Iată, voi rupe împărăţia din mâna lui Solomon şi-ţi voi da ţie zece seminţii,<br/>


text:
(dar lui îi va rămâne o seminţie, din cauza robului Meu David şi din cauza Ierusalimului, cetatea pe care am ales-o dintre toate seminţiile lui Israel),<br/>


text:
pentru că M-au părăsit şi s-au închinat înaintea Astarteei, zeiţa sidonienilor, înaintea lui Chemoş, dumnezeul Moabului, şi înaintea lui Milcom, dumnezeul fiilor lui Amon, şi pentru că n-au umblat în căile Mele, ca să facă ce este drept înaintea Mea, şi să păzească legile Mele şi judecăţile Mele, cum a făcut David, tatăl lui Solomon.<br/>


text:
Cu toate acestea, nu din mâna lui voi lua toată împărăţia, pentru că l-am făcut domn pentru tot timpul vieţii lui, din cauza robului Meu David, pe care l-am ales, pentru că el a păzit poruncile şi legile Mele.<br/>


text:
Şi fiului său îi voi da o seminţie, pentru ca robul Meu David să aibă totdeauna o lumină înaintea Mea în Ierusalim, cetatea pe care am ales-o pentru Mine, ca să pun Numele Meu acolo.<br/>


text:
Şi pe tine te voi lua şi vei domni peste tot ce-ţi doreşte sufletul, şi vei fi rege peste Israel.<br/>


text:
Dacă vei asculta de tot ce-ţi voi porunci, şi dacă vei umbla în căile Mele, şi dacă vei face ce este drept înaintea Mea, păzind legile şi poruncile Mele, cum a făcut robul Meu David, voi fi cu tine, îţi voi zidi o casă trainică, aşa cum i-am zidit şi lui David, şi-ţi voi da ţie pe Israel.<br/>


text:
De aceea, Solomon a căutat să omoare pe Ieroboam. Şi Ieroboam s-a sculat şi a fugit în Egipt, la Şişac, regele Egiptului, şi a locuit în Egipt până la moartea lui Solomon.<br/>


text:
Celelalte fapte ale lui Solomon, tot ce a făcut el şi înţelepciunea lui, nu sunt oare scrise în cartea faptelor lui Solomon?<br/>


text:
Apoi Solomon a adormit cu părinţii lui şi a fost îngropat în cetatea tatălui său David; şi în locul său a domnit fiul său Roboam.<br/>


text:
Când a auzit lucrul acesta Ieroboam, fiul lui Nebat, era încă tot în Egipt, căci fugise dinaintea regelui Solomon şi locuia în Egipt.<br/>


text:
Ei au trimis şi l-au chemat. Ieroboam şi toată adunarea lui Israel au venit la Roboam şi i-au vorbit aşa:<br/>


text:
Tatăl tău ne-a îngreuiat jugul; acum tu uşurează această aspră captivitate şi jugul greu pe care tatăl tău l-a pus peste noi. Şi îţi vom sluji.<br/>


text:
Regele Roboam s-a consultat cu bătrânii care stătuseră în faţa tatălui său Solomon, în timpul vieţii lui, şi a zis: Ce mă sfătuiţi să răspund acestui popor?<br/>


text:
Şi ei i-au vorbit, zicând: Dacă vei fi un slujitor astăzi pentru acest popor, şi-i vei sluji, şi le vei da ce-ţi cer, şi le vei vorbi în cuvinte binevoitoare, ei vor fi slujitorii tăi pentru totdeauna.<br/>


text:
Dar Roboam a părăsit sfatul bătrânilor şi s-a consultat cu tinerii care crescuseră cu el şi care stătuseră înaintea lui.<br/>


text:
Şi el le-a zis: Ce mă sfătuiţi să răspund acestui popor care mi-a vorbit, zicând: Uşurează-ne jugul pe care l-a pus tatăl tău peste noi?<br/>


text:
Atunci tinerii care au crescut cu el, i-au vorbit, zicând: Aşa să vorbeşti poporului acestuia, care ţi-a vorbit, zicând: Tatăl tău ne-a îngreuiat jugul, dar tu uşurează-ni-l! Aşa să le vorbeşti: Degetul meu cel mic va fi mai gros decât coapsele tatălui meu.<br/>


text:
Tatăl meu a pus peste voi un jug greu, eu voi mai adăuga la greutatea jugului vostru; tatăl meu v-a pedepsit cu bice, dar eu vă voi pedepsi cu scorpioane.<br/>


text:
Şi a treia zi Ieroboam şi cu tot poporul a venit la Roboam, după cum poruncise regele, zicând: întoarceţi-vă la mine peste trei zile!<br/>


text:
Şi regele a răspuns poporului aspru, pentru că respinsese sfatul pe care i-l dăduseră bătrânii,<br/>


text:
şi le-a vorbit după sfatul tinerilor, zicând: Tatăl meu v-a îngreuiat jugul, dar eu voi mai adăuga la greutatea jugului vostru; tatăl meu v-a pedepsit cu bice, dar eu vă voi pedepsi cu scorpioane.<br/>


text:
Aşa că regele n-a ascultat pe popor; căci întorsătura evenimentelor a venit de la Domnul, pentru împlinirea cuvântului Său, pe care Domnul l-a vorbit prin Ahia, silonitul, lui Ieroboam, fiul lui Nebat.<br/>


text:
Când tot Israelul a văzut că regele nu l-a ascultat, poporul a răspuns regelui, zicând: Ce parte avem noi în David? Noi n-avem moştenire în fiul lui Isai. La corturile tale, Israele! Acum, vezi-ţi de casa ta, Davide! Şi Israel s-a dus la corturile lui.<br/>


text:
Atunci regele Roboam a trimis la ei pe Adoram, care era mai-mare peste tributuri; şi tot Israelul l-a ucis cu pietre, şi a murit. Şi regele Roboam s-a grăbit să se urce în carul său, ca să fugă la Ierusalim.<br/>


text:
Şi când tot Israelul a auzit că Ieroboam s-a întors, au trimis să-l cheme la adunare, şi l-au făcut rege peste tot Israelul; seminţia lui Iuda a fost singura care a mers după casa lui David.<br/>


text:
Şi când Roboam a venit la Ierusalim, a strâns toată casa lui Iuda şi seminţia lui Beniamin, o sută optzeci de mii de luptători aleşi, ca să lupte împotriva casei lui Israel şi să aducă înapoi împărăţia sub stăpânirea lui Roboam, fiul lui Solomon.<br/>


text:
Vorbeşte lui Roboam, fiul lui Solomon, regele lui Iuda, şi întregii case a lui Iuda şi a lui Beniamin, şi celuilalt popor, zicând:<br/>


text:
Aşa vorbeşte Domnul: Nu vă urcaţi şi nu faceţi război împotriva fraţilor voştri, copiii lui Israel! Fiecare din voi să se întoarcă acasă, căci lucrul acesta este de la Mine. Ei au ascultat de Cuvântul Domnului şi s-au întors acasă, după Cuvântul Domnului.<br/>


text:
Ieroboam a zidit Sihemul pe ţinutul muntos al lui Efraim şi a locuit acolo; apoi a ieşit de acolo şi a zidit Penuel.<br/>


text:
Dacă poporul acesta se va urca să aducă jertfe în Casa Domnului în Ierusalim, atunci inima acestui popor se va întoarce la domnul său, la Roboam, regele lui Iuda, şi pe mine mă vor omorî şi se vor întoarce la regele lui Iuda.<br/>


text:
De aceea, regele a ţinut sfat şi a făcut doi viţei de aur, şi a zis poporului: Este prea mult pentru voi să vă mai urcaţi la Ierusalim! Iată dumnezeii tăi, Israele, care te-au scos din ţara Egiptului.<br/>


text:
Lucrul acesta a devenit prilej de păcătuire, căci poporul mergea până la Dan ca să se închine înaintea unui viţel.<br/>


text:
Şi el a făcut o casă pe înălţimi şi a făcut preoţi din cei mai de jos oameni, care nu erau dintre fiii lui Levi.<br/>


text:
Şi Ieroboam a hotărât o sărbătoare în luna a opta, în ziua a cincisprezecea a lunii, întocmai ca sărbătoarea care era în Iuda, şi a adus jertfe pe altar. Iată ce a făcut el în Betel, ca să aducă jertfe viţeilor pe care îi făcuse. Şi la Betel a pus preoţi ai înălţimilor, pe care le ridicase el.<br/>


text:
Şi el a jertfit pe altarul pe care-l făcuse la Betel, în ziua a cincisprezecea a lunii a opta, lună pe care o alesese după bunul lui plac; şi el a instituit-o ca sărbătoare pentru copiii lui Israel, şi s-a urcat la altar ca să ardă tămâie.<br/>


text:
Şi iată, un om al lui Dumnezeu a venit din Iuda la Betel, după Cuvântul Domnului, iar Ieroboam stătea la altar, ca să tămâieze.<br/>


text:
Şi el a strigat împotriva altarului, prin Cuvântul Domnului, şi a zis: Altarule! Altarule! Aşa vorbeşte Domnul: Iată, un fiu se va naşte casei lui David; numele lui va fi Iosia; el va înjunghia pe tine pe preoţii înălţimilor care ard tămâie pe tine, şi pe tine se vor arde oseminte omeneşti!<br/>


text:
Şi în aceeaşi zi a dat un semn, zicând: Acesta este semnul că Domnul a vorbit: Iată, altarul se va despica şi cenuşa de pe el se va vărsa.<br/>


text:
Şi când regele Ieroboam a auzit cuvântul pe care-l strigase omul lui Dumnezeu împotriva altarului din Betel, a întins mâna de pe altar, zicând: Prindeţi-l! Dar mâna pe care o întinsese împotriva lui s-a uscat, încât n-a putut s-o întoarcă înapoi.<br/>


text:
Altarul s-a despicat şi cenuşa de pe el s-a vărsat, după semnul pe care-l dăduse omul lui Dumnezeu prin Cuvântul Domnului.<br/>


text:
Atunci regele a răspuns şi a zis omului lui Dumnezeu: Roagă-te Domnului Dumnezeului tău, şi cere-I să mi se vindece mâna. Omul lui Dumnezeu s-a rugat Domnului şi mâna regelui a fost vindecată, şi s-a făcut ca mai înainte.<br/>


text:
Atunci regele a zis omului lui Dumnezeu: Vino cu mine acasă, ca să iei ceva de mâncare, şi-ţi voi da un dar.<br/>


text:
Dar omul lui Dumnezeu a zis regelui: Jumătate din casa ta dacă-mi vei da şi tot nu voi intra la tine. Nu voi mânca pâine şi nici nu voi bea apă în locul acesta;<br/>


text:
căci aşa îmi este poruncit prin cuvântul Domnului, care zice: Să nu mănânci pâine, nici să nu bei apă, nici să nu te întorci pe drumul pe care te vei duce.<br/>


text:
în Betel locuia un profet bătrân. Şi fiii săi au venit şi i-au povestit toate faptele pe care le făcuse în ziua aceea omul lui Dumnezeu în Betel; au povestit tatălui lor şi cuvintele pe care le-a vorbit regelui.<br/>


text:
Şi tatăl lor le-a zis: Pe ce drum a plecat? Fiii lui văzuseră pe ce drum a plecat omul lui Dumnezeu care venise din Iuda.<br/>


text:
S-a dus după omul lui Dumnezeu şi l-a găsit stând sub un stejar. Şi i-a zis: Tu eşti omul lui Dumnezeu care a venit din Iuda? Şi el a zis: Eu sunt.<br/>


text:
Dar el a zis: Nu pot să mă întorc cu tine, nici să intru la tine. Nu voi mânca pâine şi nici nu voi bea apă cu tine în locul acesta.<br/>


text:
Căci mi s-a poruncit prin Cuvântul Domnului: Să nu mănânci pâine, nici să nu bei apă acolo, nici să nu te întorci pe drumul pe care te-ai dus.<br/>


text:
Şi el i-a zis: Şi eu sunt profet ca şi tine; şi un înger mi-a vorbit prin Cuvântul Domnului, zicând: Adu-l înapoi cu tine la casa ta, ca să mănânce pâine şi să bea apă. Dar el îl minţea.<br/>


text:
Şi el a strigat către omul lui Dumnezeu care venise din Iuda, zicând: Aşa vorbeşte Domnul: Fiindcă n-ai ascultat de glasul Domnului şi n-ai păzit porunca pe care ţi-a dat-o Domnul Dumnezeul tău,<br/>


text:
ci ai venit înapoi şi ai mâncat pâine şi ai băut apă în locul despre care ţi-am zis: Să nu mănânci pâine, nici să nu bei apă, impui tău mort nu va intra în mormântul părinţilor tăi.<br/>


text:
Şi, după ce a mâncat pâine şi a băut apă, el a pus şaua pe măgar pentru profetul pe care îl adusese înapoi.<br/>


text:
Şi după ce a plecat, i-a ieşit în cale un leu şi l-a omorât. Şi trupul lui a rămas aruncat în drum, şi măgarul a stat lângă el; leul stătea şi el lângă trup.<br/>


text:
Şi iată, nişte oameni au trecut pe acolo şi au văzut trupul aruncat în drum şi pe leu stând lângă trup; au venit şi au spus aceasta în cetate, unde locuia profetul cel bătrân.<br/>


text:
Când a auzit lucrul acesta, profetul care l-a întors din drum, a zis: Este omul lui Dumnezeu care n-a ascultat de porunca Domnului; de aceea Domnul l-a dat în ghearele leului care l-a sfâşiat şi l-a omorât, după cum i-a vorbit Cuvântul Domnului.<br/>


text:
Şi el s-a dus şi a găsit trupul aruncat în drum, şi pe măgar şi pe leu stând lângă trup; dar leul n-a mâncat trupul, nici n-a sfâşiat măgarul.<br/>


text:
Profetul a ridicat trupul omului lui Dumnezeu, l-a pus pe măgar şi l-a adus înapoi; şi profetul cel bătrân a venit în cetate ca să-l plângă şi să-l îngroape.<br/>


text:
După ce l-a îngropat, le-a vorbit fiilor săi, zicând: Când voi muri, să mă îngropaţi în mormântul în care este îngropat omul lui Dumnezeu; să-mi puneţi oasele lângă oasele lui.<br/>


text:
Căci se va împlini ceea ce a vorbit el prin Cuvântul Domnului despre altarul din Betel şi despre toate casele înălţimilor care sunt în cetăţile Samariei.<br/>


text:
După întâmplarea aceasta, Ieroboam nu s-a întors din calea lui cea rea, ci iarăşi a luat oameni din popor pe care i-a făcut preoţi pentru înălţimi; el consacra pe oricine dorea el, şi acela devenea unul dintre preoţii înălţimilor.<br/>


text:
Şi fapta aceasta a fost un prilej de păcătuire pentru casa lui Ieroboam, ca astfel s-o nimicească şi s-o şteargă de pe faţa pământului.<br/>


text:
Şi Ieroboam a zis soţiei sale: Scoală-te, te rog, şi schimbă-ţi hainele, ca să nu se ştie că tu eşti soţia lui Ieroboam, şi du-te la Silo. Iată, acolo este profetul Ahia, care mi-a spus că eu voi fi rege peste poporul acesta.<br/>


text:
Şi ia cu tine zece pâini, turte şi un vas cu miere, şi du-te la el; el îţi va spune ce se va întâmpla cu copilul.<br/>


text:
Soţia lui Ieroboam a făcut aşa; s-a sculat, s-a dus la Silo şi a intrat în casa lui Ahia. Ahia însă nu mai vedea, căci ochii i se întunecaseră de bătrâneţe.<br/>


text:
Domnul spusese lui Ahia: Iată, soţia lui Ieroboam vine să te întrebe ceva despre fiul ei, pentru că este bolnav; aşa şi aşa vei vorbi. Când va veni, ea se va da drept alta.<br/>


text:
Şi cum a auzit Ahia sunetul paşilor ei, în momentul când a intrat pe uşă, a zis: Intră, soţia lui Ieroboam, de ce te prefaci a fi alta? Căci sunt trimis la tine cu veşti rele.<br/>


text:
Du-te şi spune lui Ieroboam: Aşa vorbeşte Domnul Dumnezeul lui Israel: Te-am ridicat din mijlocul poporului şi te-am aşezat domn peste poporul Meu Israel,<br/>


text:
am rupt împărăţia de la casa lui David şi ţi-am dat-o ţie, şi tu nu te-ai arătat ca robul Meu David, care a păzit poruncile Mele şi M-a urmat din toată inima sa, făcând numai ce este drept înaintea Mea.<br/>


text:
Căci tu ai întrecut în răutate pe toţi cei care au fost înaintea ta; pentru că tu te-ai dus şi ţi-ai făcut alţi dumnezei, şi chipuri turnate, ca să Mă provoci la mânie, şi pe Mine M-ai aruncat înapoia ta!<br/>


text:
De aceea, iată, voi aduce nenorocirea peste casa lui Ieroboam, şi voi nimici pe oricine este al lui Ieroboam, pe orice suflet de parte bărbătească din Israel, fie sclav, fie liber; şi voi mătura casa lui Ieroboam, cum mătură cineva gunoiul, până este tot luat.<br/>


text:
Cel ce va muri în cetate din casa lui Ieroboam va fi mâncat de câini. Şi cine va muri în câmp va fi mâncat de păsările cerului, căci Domnul a vorbit.<br/>


text:
Şi îl va plânge tot Israelul, şi îl vor îngropa; căci el este singurul din casa lui Ieroboam care va fi pus într-un mormânt, pentru că este singurul din casa lui Ieroboam în care s-a găsit ceva bun înaintea Domnului Dumnezeului lui Israel.<br/>


text:
Domnul îşi va ridica peste Israel un rege, care va nimici casa lui Ieroboam în ziua aceea. Şi nu se întâmplă oare chiar acum lucrul acesta?<br/>


text:
Căci Domnul va lovi pe Israel aşa că se va clătina ca trestia care se clatină în apă. El va dezrădăcina pe Israel din ţara aceasta bună, pe care a dat-o părinţilor lor, şi-i va împrăştia dincolo de fluviu, pentru ca şi-au făcut idoli, provocând pe Domnul la mânie.<br/>


text:
Şi El va părăsi pe Israel din cauza păcatelor lui Ieroboam, pe care el le-a făcut şi cu care el a făcut pe Israel să păcătuiască.<br/>


text:
Şi soţia lui Ieroboam s-a sculat şi a plecat. A venit la Tirţa si cum a atins pragul casei, copilul a murit.<br/>


text:
L-au îngropat şi tot Israelul l-a plâns, după Cuvântul Domnului, pe care El l-a vorbit prin robul Său, profetul Ahia.<br/>


text:
Şi celelalte fapte ale lui Ieroboam, cum a făcut război şi cum a domnit, iată, sunt scrise în Cartea Cronicilor regilor lui Israel.<br/>


text:
Şi timpul în care a domnit Ieroboam a fost de douăzeci şi doi de ani; apoi a adormit cu părinţii săi şi în locul lui a domnit fiul său Nadab.<br/>


text:
Şi Roboam, fiul lui Solomon, a domnit în Iuda. Roboam a fost de patruzeci şi unu de ani când a devenit rege. El a domnit şaptesprezece ani la Ierusalim, cetatea pe care o alesese Domnul dintre toate celelalte seminţii ale lui Israel, ca să-Şi pună Numele în ea. Şi numele mamei lui era Naama, o amonită.<br/>


text:
Dar şi Iuda a făcut ce este rău înaintea Domnului, mai mult decât tot ce-au făcut părinţii lor, şi L-au provocat la gelozie prin păcatele pe care le-au făcut.<br/>


